# Euroopa Liidu C 271/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.271.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 271 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide14. september 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.271.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 271

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide14. september 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 271/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 271/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2011/C 271/02 | Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 4 – nõukogu seisukoht | 6 |
| 2011/C 271/03 | Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 5 – nõukogu seisukoht | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 271/04 | Euro vahetuskurss | 8 |
| 2011/C 271/05 | Komisjoni otsus, 12. september 2011, milles käsitletakse mitme määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamise tagamiseks vajaliku meetme rahastamist 2011. aastal | 9 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2011/C 271/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14; ELT C 210, 16.7.2011, lk 30) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2011/C 271/02

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 4 – nõukogu seisukoht

6

2011/C 271/03

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 5 – nõukogu seisukoht

7

Euroopa Komisjon

2011/C 271/04

Euro vahetuskurss

8

2011/C 271/05

Komisjoni otsus, 12. september 2011, milles käsitletakse mitme määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamise tagamiseks vajaliku meetme rahastamist 2011. aastal

9

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2011/C 271/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14; ELT C 210, 16.7.2011, lk 30)

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2011/C 271/07 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 19 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 271/08 | Riigiabi – Saksamaa – Riigiabi MC 12/10 – Sparkasse KölnBonn osaluse võõrandamine Kölni linna kasuks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) (
  1
  ) | 20 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 271/09 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2011/C 271/07

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

19

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 271/08

Riigiabi – Saksamaa – Riigiabi MC 12/10 – Sparkasse KölnBonn osaluse võõrandamine Kölni linna kasuks (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) (
  1
  )

1

20

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2011/C 271/09

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 271/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.2.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 204/10 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn |
| Õiguslik alus | Regeringsbeslut 2008-07-03 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Hüvitatav abi |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 120 miljonit SEK |
| Abi osatähtsus | 40 % |
| Kestus | 22.2.2011–31.12.2012 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Riksgäldskontoret |
| Riksgälden |
| SE-103 74 Stockholm |
| SVERIGE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.2.2011

Riikliku abi viitenumber

N 204/10

Liikmesriik

Rootsi

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn

Õiguslik alus

Regeringsbeslut 2008-07-03

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Hüvitatav abi

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 120 miljonit SEK

Abi osatähtsus

40 %

Kestus

22.2.2011–31.12.2012

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Riksgäldskontoret

Riksgälden

SE-103 74 Stockholm

SVERIGE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.11.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 312/10 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Rekompensata kosztów poniesionych na świadczenie usług pocztowych ustawowo zwolnionych od opłat pocztowych |
| Õiguslik alus | — | artykuł 30 ust. 2 i art. 33 ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. Prawo Pocztowe (Dz. U. z 2008 r. nr 189, poz. 1159 ze zm.), |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.11.2010

Riikliku abi viitenumber

N 312/10

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Rekompensata kosztów poniesionych na świadczenie usług pocztowych ustawowo zwolnionych od opłat pocztowych

Õiguslik alus

—

artykuł 30 ust. 2 i art. 33 ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. Prawo Pocztowe (Dz. U. z 2008 r. nr 189, poz. 1159 ze zm.),

| — | rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 10 marca 2000 r. w sprawie szczegółowych zasad i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 20, poz. 244) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 10 marca 2000 r. w sprawie szczegółowych zasad i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 20, poz. 244) – nieobowiązujące,

| — | rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 28 czerwca 2006 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 113, poz. 777) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r., |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 28 czerwca 2006 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 113, poz. 777) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r.,

| — | rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczonych usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych:







  — | z dnia 21 kwietnia 2004 r. (Dz. U. nr 87, poz. 822 ze zm.) – nieobowiązujące, |
| --- | --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczonych usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych:

—

z dnia 21 kwietnia 2004 r. (Dz. U. nr 87, poz. 822 ze zm.) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 22 kwietnia 2005 r. (Dz. U. nr 70, poz. 629) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

z dnia 22 kwietnia 2005 r. (Dz. U. nr 70, poz. 629) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 28 czerwca 2006 r. (Dz. U. nr 113, poz. 778) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

z dnia 28 czerwca 2006 r. (Dz. U. nr 113, poz. 778) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 7 lutego 2007 r. (Dz. U. nr 27, poz. 180) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r., |
| --- | --- |

—

z dnia 7 lutego 2007 r. (Dz. U. nr 27, poz. 180) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r.,

| — | projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r., |
| --- | --- |

—

projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r.,

| — | projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczenia usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r. |
| --- | --- |

—

projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczenia usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Sotsiaaltoetus üksiktarbijatele, kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

| | Kavandatud aastased kulutused: 2011 – 2,06 miljonit PLN
  2012 – 2,14 miljonit PLN |
| --- | --- |

Kavandatud aastased kulutused: 2011 – 2,06 miljonit PLN

2012 – 2,14 miljonit PLN

| | Kavandatud abi kogusumma: 4,2 miljonit PLN |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 4,2 miljonit PLN

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2011–31.12.2012

Majandusharud

Postiside ja telekommunikatsioon

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Właściwy minister lub dyrektor izby skarbowej

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 24.5.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 492/10 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Miasto Kraków |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc na restrukturyzację Przedsiębiorstwa Geologicznego Budownictwa Wodnego „HYDROGEO” |
| Õiguslik alus | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

24.5.2011

Riikliku abi viitenumber

N 492/10

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Miasto Kraków

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc na restrukturyzację Przedsiębiorstwa Geologicznego Budownictwa Wodnego „HYDROGEO”

Õiguslik alus

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

| 2) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

2)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Laen päästmisabiks

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 1,26 miljonit PLN

Abi osatähtsus

—

Kestus

15.10.2010–15.4.2011

Majandusharud

Teenustega seotud tegevused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.8.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33001 (11/N) B |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Amendment of the Danish winding-up scheme for credit institutions |
| Õiguslik alus | Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Otsene toetus, tagatis |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.8.2011–31.12.2011 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Slotholmsgade 12 |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.8.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33001 (11/N) B

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Amendment of the Danish winding-up scheme for credit institutions

Õiguslik alus

Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Otsene toetus, tagatis

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.8.2011–31.12.2011

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Slotholmsgade 12

1216 København K

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33022 (11/N) |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Beregningsmetode for statsstøtteelementet i garantier |
| Õiguslik alus | Finansloven for 2011, lovbekendtgørelse nr. 549 af 1. juli 2002 om Vækstfonden og bekendtgørelse nr. 1013 af 17. august 2007 om Vækstfondens aktiviteter. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 75 miljonit DKK |
| Abi osatähtsus | 7 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2015 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Vækstfonden |
| Strandevej 104 A |
| 2900 Hellerup |
| DANMARK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.8.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33022 (11/N)

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Beregningsmetode for statsstøtteelementet i garantier

Õiguslik alus

Finansloven for 2011, lovbekendtgørelse nr. 549 af 1. juli 2002 om Vækstfonden og bekendtgørelse nr. 1013 af 17. august 2007 om Vækstfondens aktiviteter.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 75 miljonit DKK

Abi osatähtsus

7 %

Kestus

Kuni 31.12.2015

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Vækstfonden

Strandevej 104 A

2900 Hellerup

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/6

---

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 4 – nõukogu seisukoht

2011/C 271/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010, (2) eelkõige selle artiklit 37,

ning arvestades järgmist:

| — | Euroopa Liidu 2011. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010 (3), |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 2011. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010 (3),

| — | komisjon esitas 17. juunil 2011 ettepaneku, mis sisaldab 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4, |
| --- | --- |

—

komisjon esitas 17. juunil 2011 ettepaneku, mis sisaldab 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 suhtes võeti vastu 12. septembril 2011.

Nimetatud seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil: http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, koos parandustega EÜTs L 25, 30.1.2003, lk 43, ja ELTs L 99, 14.4.2007, lk 18.

1

(2)  ELT L 311, 26.11.2010, lk 9.

2

(3)  ELT L 68, 15.3.2011.

3

---

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/7

---

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 5 – nõukogu seisukoht

2011/C 271/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010 (2), eelkõige selle artiklit 37,

ning arvestades järgmist:

| — | Euroopa Liidu 2011. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010 (3), |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 2011. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010 (3),

| — | komisjon esitas 22. juunil 2011 ettepaneku, mis sisaldab 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5, |
| --- | --- |

—

komisjon esitas 22. juunil 2011 ettepaneku, mis sisaldab 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5 suhtes võeti vastu 12. septembril 2011.

Nimetatud seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil: http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 12. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, koos parandustega EÜTs L 25, 30.1.2003, lk 43, ja ELTs L 99, 14.4.2007, lk 18.

1

(2)  ELT L 311, 26.11.2010, lk 9.

2

(3)  ELT L 68, 15.3.2011.

3

---

Euroopa Komisjon

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/8

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2011

2011/C 271/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3645 |
| JPY | Jaapani jeen | 105,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4476 |
| GBP | Inglise nael | 0,86315 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1260 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2037 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7275 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,551 |
| HUF | Ungari forint | 283,59 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 4,3339 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2803 |
| TRY | Türgi liir | 2,4280 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3214 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3545 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6476 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6557 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6973 |
| KRW | Korea won | 1 506,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,0141 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7316 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4963 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 881,56 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1842 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,687 |
| RUB | Vene rubla | 41,2463 |
| THB | Tai baht | 41,222 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3370 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5168 |
| INR | India ruupia | 64,9430 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3645

JPY

Jaapani jeen

105,01

DKK

Taani kroon

7,4476

GBP

Inglise nael

0,86315

SEK

Rootsi kroon

9,1260

CHF

Šveitsi frank

1,2037

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7275

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,551

HUF

Ungari forint

283,59

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

4,3339

RON

Rumeenia leu

4,2803

TRY

Türgi liir

2,4280

AUD

Austraalia dollar

1,3214

CAD

Kanada dollar

1,3545

HKD

Hongkongi dollar

10,6476

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6557

SGD

Singapuri dollar

1,6973

KRW

Korea won

1 506,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,0141

CNY

Hiina jüaan

8,7316

HRK

Horvaatia kuna

7,4963

IDR

Indoneesia ruupia

11 881,56

MYR

Malaisia ringit

4,1842

PHP

Filipiini peeso

58,687

RUB

Vene rubla

41,2463

THB

Tai baht

41,222

BRL

Brasiilia reaal

2,3370

MXN

Mehhiko peeso

17,5168

INR

India ruupia

64,9430

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/9

---

KOMISJONI OTSUS,

12. september 2011,

milles käsitletakse mitme määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamise tagamiseks vajaliku meetme rahastamist 2011. aastal

2011/C 271/05

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”), eriti selle artiklit 75,

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2) (edaspidi „rakenduseeskirjad”), eriti selle artiklit 90,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (3) eriti selle artikli 66 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 75 ja rakenduseeskirjade artikli 90 lõikega 1 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollide tegemise eeskirjad, mille alusel kontrollitakse vastavust sellistele kehtivatele eeskirjadele, mille eesmärk on eelkõige vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetava tasemeni inimestele ja loomadele otseselt või keskkonna kaudu tekkivaid ohte ning tagada õiglaste tavade rakendamine sööda- ja toidukaubanduses ning tarbijate huvide kaitsmine, sealhulgas sööda ja toidu märgistamine ja muud tarbija teavitamise vormid. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollide tegemise eeskirjad, mille alusel kontrollitakse vastavust sellistele kehtivatele eeskirjadele, mille eesmärk on eelkõige vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetava tasemeni inimestele ja loomadele otseselt või keskkonna kaudu tekkivaid ohte ning tagada õiglaste tavade rakendamine sööda- ja toidukaubanduses ning tarbijate huvide kaitsmine, sealhulgas sööda ja toidu märgistamine ja muud tarbija teavitamise vormid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktis c on sätestatud, et eraldised, mis on vajalikud muude kõnealuse määruse kohaldamiseks vajalike meetmete rahastamiseks, kinnitatakse igal aastal eelarvemenetluse raames. Need artiklis 66 osutatud meetmed hõlmavad eelkõige uuringute korraldamist, teabe avaldamist ning kohtumiste ja konverentside korraldamist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktis c on sätestatud, et eraldised, mis on vajalikud muude kõnealuse määruse kohaldamiseks vajalike meetmete rahastamiseks, kinnitatakse igal aastal eelarvemenetluse raames. Need artiklis 66 osutatud meetmed hõlmavad eelkõige uuringute korraldamist, teabe avaldamist ning kohtumiste ja konverentside korraldamist.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (Salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (4) kohaselt võidakse määratleda liidu eesmärgid kõnealuste mõjurite esinemissageduse vähendamiseks ning liikmesriigid peaksid nende eesmärkide saavutamiseks kehtestama riiklikud tõrjeprogrammid. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 9. detsembril 2009. aastal vastu teadusliku arvamuse, milles hinnatakse seda, kui suur oht on Euroopa Liidus inimestel nakatuda broileriliha söömisel kampülobakterioosi (5). Selle arvamuse kohaselt on kampülobakterioos kõige sagedamini esinev toidu kaudu saadav nakkus Euroopa Liidus (aastas tuleb ette umbes 20 miljonit kliinilise kampülobakterioosi juhtumit). 11. märtsil 2010. aastal võttis EFSA vastu teadusliku arvamuse tapaloomadel ja aretussigadel esineva Salmonella mikrobioloogiliste riskide hindamise kohta (6). Selle arvamuse kohaselt põhjustavad sead umbes 10–20 % kõigist liidus ettetulevatest inimestel esineva Salmonella-nakkuse juhtudest. Määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt tuleb enne zoonootilise toimega mõjurite esinemissageduse vähendamise eesmärgi määratlemist Euroopa Liidus teha eeldatavate kulude ja tulude analüüs. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (Salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (4) kohaselt võidakse määratleda liidu eesmärgid kõnealuste mõjurite esinemissageduse vähendamiseks ning liikmesriigid peaksid nende eesmärkide saavutamiseks kehtestama riiklikud tõrjeprogrammid. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 9. detsembril 2009. aastal vastu teadusliku arvamuse, milles hinnatakse seda, kui suur oht on Euroopa Liidus inimestel nakatuda broileriliha söömisel kampülobakterioosi (5). Selle arvamuse kohaselt on kampülobakterioos kõige sagedamini esinev toidu kaudu saadav nakkus Euroopa Liidus (aastas tuleb ette umbes 20 miljonit kliinilise kampülobakterioosi juhtumit). 11. märtsil 2010. aastal võttis EFSA vastu teadusliku arvamuse tapaloomadel ja aretussigadel esineva Salmonella mikrobioloogiliste riskide hindamise kohta (6). Selle arvamuse kohaselt põhjustavad sead umbes 10–20 % kõigist liidus ettetulevatest inimestel esineva Salmonella-nakkuse juhtudest. Määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt tuleb enne zoonootilise toimega mõjurite esinemissageduse vähendamise eesmärgi määratlemist Euroopa Liidus teha eeldatavate kulude ja tulude analüüs.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (7) artikli 6 lõike 4 kohaselt peavad toidukäitlejad, kes impordivad toitu, mis sisaldab nii taimset päritolu tooteid kui ka loomset päritolu töödeldud tooteid, tagama, et sellises toidus sisalduvad loomset päritolu töödeldud tooted vastavad asjakohastele määruses sätestatud nõuetele. Ametlike kontrollide puhul peavad nad lisaks suutma tõendada, et see nii on. Kuna kõnealuste eeskirjade mõju oleks ilmselt olnud suur, siis kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1162/2009 (8) üleminekumeetmed, milles nähti ette erandid teatavate eeskirjade puhul ja mis kehtivad kuni 31. detsembrini 2013, ning kaalutakse ka määruse (EÜ) nr 853/2004 vastavate eeskirjade võimalikku muutmist. Pärast üleminekumeetmete rakendamise lõppu tuleks hinnata, kuidas need uued eeskirjad võivad mõjutada toidukäitlejaid ja ametlikke kontrolle. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (7) artikli 6 lõike 4 kohaselt peavad toidukäitlejad, kes impordivad toitu, mis sisaldab nii taimset päritolu tooteid kui ka loomset päritolu töödeldud tooteid, tagama, et sellises toidus sisalduvad loomset päritolu töödeldud tooted vastavad asjakohastele määruses sätestatud nõuetele. Ametlike kontrollide puhul peavad nad lisaks suutma tõendada, et see nii on. Kuna kõnealuste eeskirjade mõju oleks ilmselt olnud suur, siis kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1162/2009 (8) üleminekumeetmed, milles nähti ette erandid teatavate eeskirjade puhul ja mis kehtivad kuni 31. detsembrini 2013, ning kaalutakse ka määruse (EÜ) nr 853/2004 vastavate eeskirjade võimalikku muutmist. Pärast üleminekumeetmete rakendamise lõppu tuleks hinnata, kuidas need uued eeskirjad võivad mõjutada toidukäitlejaid ja ametlikke kontrolle.

| (6) | Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (9) on rakendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (10) artiklis 4 osutatud üld- ja erihügieenimeetmed. Määruses (EÜ) nr 2073/2005 on sätestatud ametlike kontrollide raames teatavates kalandustoodetes histamiini esinemise avastamiseks kasutatav analüütiline standardmeetod. Seda, kuidas standardmeetod mõjutab tundlikkust ja spetsiifilisust, tuleks hinnata Codex Alimentarius'e standardi AOAC 977.13 (11) järgi. Uuringu peaks läbi viima Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC). |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (9) on rakendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (10) artiklis 4 osutatud üld- ja erihügieenimeetmed. Määruses (EÜ) nr 2073/2005 on sätestatud ametlike kontrollide raames teatavates kalandustoodetes histamiini esinemise avastamiseks kasutatav analüütiline standardmeetod. Seda, kuidas standardmeetod mõjutab tundlikkust ja spetsiifilisust, tuleks hinnata Codex Alimentarius'e standardi AOAC 977.13 (11) järgi. Uuringu peaks läbi viima Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC).

| (7) | Oleks vaja kaaluda võimalust vaadata läbi praegu kehtivad liha kontrollimise eeskirjad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (12). Sedalaadi pilootuuringute tulemuste hindamise uuringutega koos tuleks 2011. aastal korraldada mitu konverentsi ja kohtumist, et arutada neid teemasid liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutustega, sidusrühmade esindajatega ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

(7)

Oleks vaja kaaluda võimalust vaadata läbi praegu kehtivad liha kontrollimise eeskirjad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (12). Sedalaadi pilootuuringute tulemuste hindamise uuringutega koos tuleks 2011. aastal korraldada mitu konverentsi ja kohtumist, et arutada neid teemasid liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutustega, sidusrühmade esindajatega ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (14) on kehtestatud tingimused geneetiliselt muundatud organismide, neid sisaldavate toodete või neist saadud toodete turule laskmise ja kasutamise kohta Euroopa Liidus. Mõlema õigusakti sätete järgimise kontrollimiseks tehtavate ametlike kontrollide läbiviimise eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ) nr 882/2004. 2010. ja 2011. aastal on läbi viidud kaks hindamist, et teha kindlaks, kuivõrd kõnealune õiguslik raamistik on täitnud oma eesmärki kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda ja tarbijate huve, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tuleks uurida veel selliseid teemasid, mida neis hindamistes põhjalikult ei käsitletud, näiteks toodetel GMOde puudumist käsitlevat märgistust. Tuleks korraldada ka konverentse, et saada rohkem teada sellest, kuidas liikmesriigid praegu GMOsid käsitlevaid õigusakte on rakendanud, ja mille kaudu tagataks komisjoni 15. aprilli 2011. aasta aruande „GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta” (15) järgsete meetmete rakendamine, nagu oli nõutud 2008. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldustes. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (14) on kehtestatud tingimused geneetiliselt muundatud organismide, neid sisaldavate toodete või neist saadud toodete turule laskmise ja kasutamise kohta Euroopa Liidus. Mõlema õigusakti sätete järgimise kontrollimiseks tehtavate ametlike kontrollide läbiviimise eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ) nr 882/2004. 2010. ja 2011. aastal on läbi viidud kaks hindamist, et teha kindlaks, kuivõrd kõnealune õiguslik raamistik on täitnud oma eesmärki kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda ja tarbijate huve, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise. Tuleks uurida veel selliseid teemasid, mida neis hindamistes põhjalikult ei käsitletud, näiteks toodetel GMOde puudumist käsitlevat märgistust. Tuleks korraldada ka konverentse, et saada rohkem teada sellest, kuidas liikmesriigid praegu GMOsid käsitlevaid õigusakte on rakendanud, ja mille kaudu tagataks komisjoni 15. aprilli 2011. aasta aruande „GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta” (15) järgsete meetmete rakendamine, nagu oli nõutud 2008. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldustes.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi) (17) on sätestatud uued eeskirjad toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta, eesmärgiga kindlustada siseturu tõhus toimimine, tagades samas inimeste tervise kaitse ja tarbijakaitse (sealhulgas tarbijate huvide kaitse) kõrge taseme. 2011. aasta 20. jaanuarist rakendatakse mõlemaid õigusakte. Sidusrühmi ja tarbijaid tuleks uutest õigusaktidest ja nendes sätestatud eeskirjadest teavitada, samuti tuleks sidusrühmade ning tarbijate teadlikkuse tõstmise ja uute eeskirjade rakendamise eesmärgil rääkida nende õigusaktide edasisest rakendamisest ja mõjust. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi) (17) on sätestatud uued eeskirjad toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta, eesmärgiga kindlustada siseturu tõhus toimimine, tagades samas inimeste tervise kaitse ja tarbijakaitse (sealhulgas tarbijate huvide kaitse) kõrge taseme. 2011. aasta 20. jaanuarist rakendatakse mõlemaid õigusakte. Sidusrühmi ja tarbijaid tuleks uutest õigusaktidest ja nendes sätestatud eeskirjadest teavitada, samuti tuleks sidusrühmade ning tarbijate teadlikkuse tõstmise ja uute eeskirjade rakendamise eesmärgil rääkida nende õigusaktide edasisest rakendamisest ja mõjust.

| (10) | Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist vastavalt finantsmääruse artiklile 83 ja rakenduseeskirjade artikli 106 lõikele 5. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist vastavalt finantsmääruse artiklile 83 ja rakenduseeskirjade artikli 106 lõikele 5.

| (11) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” rakenduseeskirjade artikli 90 lõike 4 tähenduses, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” rakenduseeskirjade artikli 90 lõike 4 tähenduses,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu lisas esitatud aastane töökava määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkti c rakendamiseks.

Töökava kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 tähenduses.

Artikkel 2

Töökava rakendamiseks käesoleva otsusega ettenähtud toetuse maksimummäär on 1 095 000 EUR, mida rahastatakse järgmisest Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve eelarvereast:

| — | eelarverida nr 17. 04. 07. 01: 1 095 000 EUR. |
| --- | --- |

—

eelarverida nr 17. 04. 07. 01: 1 095 000 EUR.

Need assigneeringud võivad hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist.

Artikkel 3

Töökavaga seotud konkreetsete meetmete toetuse summa kumulatiivsed muudatusi, mis ei ületa 10 % artiklis 2 sätestatud toetuse summa maksimummäärast, ei käsitata oluliste muudatustena määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 90 lõike 4 tähenduses, tingimusel et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt töökava olemust ja eesmärke.

Eelarvevahendite käsutaja võib selliseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud volitatud eelarvevahendite käsutajatele.

Brüssel, 12. september 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

4

(5)  EFSA Journal 2010; 8(1):1437.

5

(6)  EFSA Journal 2010; 8(4):1547.

6

(7)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

7

(8)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 10.

8

(9)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

9

(10)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

10

(11)  http://www.codexalimentarius.net

11

(12)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

12

(13)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

13

(14)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

14

(15)  KOM(2011) 214.

15

(16)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

16

(17)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

17

---

LISA

Määrus (EÜ) nr 882/2004 – 2011. aasta töökava

1.   Sissejuhatus

Programmis on 2011. aastaks ette nähtud kaheksa rakendusmeedet. Vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktile c, milles käsitletakse liidu rahalist toetust selle määruse kohaldamise tagamiseks vajalike meetmete jaoks, on eelarve jaotus ja peamised meetmed järgmised:

Hanked (otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise raames):

| — | Kampülobakteri ja Salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärkide määratlemise kulude ja tulude analüüs toiduahela asjakohaste etappide kaupa: 200 000 eurot |
| --- | --- |

—

Kampülobakteri ja Salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärkide määratlemise kulude ja tulude analüüs toiduahela asjakohaste etappide kaupa: 200 000 eurot

| — | Võimalike uute eeskirjade mõju hindamised, mis tehakse toiduhügieeni käsitlevate õigusaktide läbivaatamise raames, eelkõige seoses määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) teatavate sätete puhul tehtavate eranditega seotud üleminekumeetmete lõppemisega: 150 000 eurot |
| --- | --- |

—

Võimalike uute eeskirjade mõju hindamised, mis tehakse toiduhügieeni käsitlevate õigusaktide läbivaatamise raames, eelkõige seoses määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) teatavate sätete puhul tehtavate eranditega seotud üleminekumeetmete lõppemisega: 150 000 eurot

| — | Analüütilise standardmeetodi mõju hindamine (meetodit kasutatakse määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) ettenähtud toiduohutuskriteeriumi (histamiini sisaldus) puhul ning mõju hindamise käigus uuritakse meetodi spetsiifilisust ja tundlikkust võrreldes Codex Alimentarius'e standardiga AOAC 977.13: 55 000 eurot |
| --- | --- |

—

Analüütilise standardmeetodi mõju hindamine (meetodit kasutatakse määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) ettenähtud toiduohutuskriteeriumi (histamiini sisaldus) puhul ning mõju hindamise käigus uuritakse meetodi spetsiifilisust ja tundlikkust võrreldes Codex Alimentarius'e standardiga AOAC 977.13: 55 000 eurot

| — | Praegu kehtiva liha kontrollimise süsteemi läbivaatamisega seonduvad uuringud: pilootuuringute tulemuste hindamise analüüs, sealhulgas eeldatavate kulude ja tulude analüüs seoses uute lähenemisviiside katsetamisega liha hügieeni kontrolli osas, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) artikli 17 lõike 4 punkti a alapunktis iii: 100 000 eurot |
| --- | --- |

—

Praegu kehtiva liha kontrollimise süsteemi läbivaatamisega seonduvad uuringud: pilootuuringute tulemuste hindamise analüüs, sealhulgas eeldatavate kulude ja tulude analüüs seoses uute lähenemisviiside katsetamisega liha hügieeni kontrolli osas, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) artikli 17 lõike 4 punkti a alapunktis iii: 100 000 eurot

| — | Konverentsid ja kohtumised liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste, sidusrühmade esindajate ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide osavõtul, et vaadata läbi praegu kehtivad liha kontrollimise eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks): 100 000 eurot |
| --- | --- |

—

Konverentsid ja kohtumised liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste, sidusrühmade esindajate ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide osavõtul, et vaadata läbi praegu kehtivad liha kontrollimise eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks): 100 000 eurot

| — | Uuringud GMOdega seonduvatel teemadel: 300 000 eurot |
| --- | --- |

—

Uuringud GMOdega seonduvatel teemadel: 300 000 eurot

| — | Konverentsid GMOsid käsitlevate õigusaktide rakendamise ja GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju teemadel: 40 000 eurot |
| --- | --- |

—

Konverentsid GMOsid käsitlevate õigusaktide rakendamise ja GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju teemadel: 40 000 eurot

| — | Sidusrühmadele ja tarbijatele ettenähtud teabepakett toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta (teabeleht, taskuteatmik, veebisait, video, pressikonverents ja/või pressiteade): 150 000 eurot |
| --- | --- |

—

Sidusrühmadele ja tarbijatele ettenähtud teabepakett toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta (teabeleht, taskuteatmik, veebisait, video, pressikonverents ja/või pressiteade): 150 000 eurot

2.   2011. aasta töökava – Hanked

Eelarveliste vahendite kogusumma, mis on 2011. eelarveaastal hangeteks ette nähtud, on 1 095 000 eurot.

2.1.   Kampülobakteri ja Salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärkide määratlemise kulude ja tulude analüüs toiduahela asjakohaste etappide kaupa

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c.

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks leping

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Kampülobakteri ja Salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärkide määratlemise kulude ja tulude analüüs toiduahela asjakohaste etappide kaupa vastavalt määruse (EÜ) nr 2160/2003 (Salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) artikli 4 lõike 4 punktile a

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

200 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ühe konkreetse teenuslepingu sõlmimine raamlepingu SANCO/2008/01/055 raames

2.2.   Võimalike uute eeskirjade mõju hindamine toiduhügieeni käsitlevate õigusaktide läbivaatamise raames, eelkõige seoses määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) teatavate sätete puhul tehtavate eranditega seotud üleminekumeetmete lõppemisega

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c.

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks leping

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Võimalike uute eeskirjade mõju hindamine toiduhügieeni käsitlevate õigusaktide läbivaatamise raames, eelkõige seoses määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) teatavate sätete puhul tehtavate eranditega seotud üleminekumeetmete lõppemisega

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

150 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ühe konkreetse teenuslepingu sõlmimine raamlepingu SANCO/2008/01/055 raames

2.3.   Analüütilise standardmeetodi mõju hindamine (meetodit kasutatakse määrusega (EÜ) nr 2073/2005 ettenähtud toiduohutuskriteeriumi (histamiini sisaldus) puhul ning mõju hindamise käigus uuritakse meetodi spetsiifilisust ja tundlikkust võrreldes Codex Alimentarius'e standardiga AOAC 977.13

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c.

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks halduskokkulepe

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Analüütilise standardmeetodi mõju hindamine (meetodit kasutatakse määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) ettenähtud toiduohutuskriteeriumi (histamiini sisaldus) puhul ning mõju hindamise käigus uuritakse meetodi spetsiifilisust ja tundlikkust võrreldes Codex Alimentarius'e standardiga AOAC 977.13

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

55 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Halduskokkuleppe sõlmimine Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega (JRC)

2.4.   Liha kontrollimise praegu kehtiva süsteemi läbivaatamisega seonduvad uuringud

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c.

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks või mitu lepingut

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Eeldatavate kulude ja tulude ning pilootuuringute analüüs seoses uute lähenemisviisidega liha kontrollimisel, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) artikli 17 lõike 4 punkti a alapunktis iii

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

100 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ühe või mitme konkreetse teenuslepingu sõlmimine raamlepingu SANCO/2008/01/055 raames

2.5.   Konverentsid ja kohtumised, mille teemaks on liha kontrollimist käsitlevate praeguste eeskirjade läbivaatamine

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c.

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks või mitu lepingut

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Konverentsid ja kohtumised liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste, sidusrühmade esindajate ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide osavõtul, et vaadata läbi praegu kehtivad liha kontrollimise eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks)

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

100 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ühe või mitme konkreetse teenuslepingu sõlmimine raamlepingu SANCO/2009/A1/005/Lot 2 raames

2.6.   Uuringud GMOdega seonduvatel teemadel

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks või mitu lepingut, sõltuvalt kahe käimasoleva hindamise tulemustest

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Uuringud teemadel, mida GMOsid käsitlevate ELi õigusaktide kahe hindamise käigus siiani põhjalikult ei ole uuritud

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

300 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ühe või mitme konkreetse teenuslepingu sõlmimine raamlepingu SANCO/2008/01/055 raames

2.7.   Konverentside seeria GMOsid käsitlevate õigusaktide rakendamise ja GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju teemadel

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks või mitu lepingut, sõltuvalt korralduslikest ja logistilistest asjaoludest.

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Konverentside seeria GMOsid käsitlevate õigusaktide rakendamise ja GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju teemadel

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

40 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ühe või mitme konkreetse teenuslepingu sõlmimine raamlepingu SANCO/2009/A1/005/Lot 2 raames

2.8.   Sidusrühmade ja tarbijate teabepakett toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Viis lepingut, kui tööd ei saa ära teha komisjoni siseselt

KAVANDATUD LEPINGUTE VALDKOND (VÕIMALUSE KORRAL)

Sidusrühmade ja tarbijate teabepakett, mis sisaldab lubatud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete loetelusid ning nende ainete kasutamistingimusi:

| — | teabeleht oluliste faktide ning sagedasti esitatavate küsimuste ja nende vastustega; |
| --- | --- |

—

teabeleht oluliste faktide ning sagedasti esitatavate küsimuste ja nende vastustega;

| — | taskuteatmik, mille põhjal tarbijad saavad toitu ostes lisaaineid määratleda; |
| --- | --- |

—

taskuteatmik, mille põhjal tarbijad saavad toitu ostes lisaaineid määratleda;

| — | veebisait linkidega andmebaasidele; |
| --- | --- |

—

veebisait linkidega andmebaasidele;

| — | video, milles juhitakse tähelepanu veebisaidile; |
| --- | --- |

—

video, milles juhitakse tähelepanu veebisaidile;

| — | pressikonverents ja/või pressiteade sidusrühmadele ja tarbijatele ettenähtud teabepaketi loomise kohta. |
| --- | --- |

—

pressikonverents ja/või pressiteade sidusrühmadele ja tarbijatele ettenähtud teabepaketi loomise kohta.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

2011. aasta kolmas või neljas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

150 000 eurot

ERILEPING (VAJADUSE KORRAL)

Ei kohaldata

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/18

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14; ELT C 210, 16.7.2011, lk 30)

2011/C 271/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on korrapäraselt ajakohastatud teave kättesaadav siseasjade peadirektoraadi veebilehel.

EESTI

ELT C 316, 28.12.2007 avaldatud teabe täiendamine

Jagu „Maismaapiir” asendatakse järgmisega:

Maismaapiir

| Piiripunkti nimi | Piirikontrolli toimumise koht |
| --- | --- |
| Koidula piiripunkt | Karisilla–Petseri maantee |
| Koidula raudtee piiripunkt | Koidula raudteejaam |
| Luhamaa piiripunkt | Riga–Pihkva maantee |
| Narva-1 piiripunkt | Tallinn–Narva maantee |
| Narva raudtee piiripunkt | Narva raudteejaam |
| Praaga piiripunkt | Praaga, Vara vald |
| Narva-2 piiripunkt (1) | Narva linn (1) |
| Saatse piiripunkt (1) | Saatse–Petseri maantee (1) |

Piiripunkti nimi

Piirikontrolli toimumise koht

Koidula piiripunkt

Karisilla–Petseri maantee

Koidula raudtee piiripunkt

Koidula raudteejaam

Luhamaa piiripunkt

Riga–Pihkva maantee

Narva-1 piiripunkt

Tallinn–Narva maantee

Narva raudtee piiripunkt

Narva raudteejaam

Praaga piiripunkt

Praaga, Vara vald

Narva-2 piiripunkt (1)

Narva linn (1)

Saatse piiripunkt (1)

Saatse–Petseri maantee (1)

---

(1)  Piiripunktid on avatud üksnes Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni kodanikele. Praegu peetakse Vene Föderatsiooniga läbirääkimisi nende kahe piiripunkti staatuse muutmiseks (st kas jätta need üksnes kohalikuks piiriliikluseks või muuta need rahvusvahelisteks piiripunktideks).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/19

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

2011/C 271/07

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| | EPSO/AD/227/11 – Arhiivindus (AD 6) |
| --- | --- |

EPSO/AD/227/11 – Arhiivindus (AD 6)

| | EPSO/AD/228/11 – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/228/11 – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) (AD 7)

| | EPSO/AD/229/11 – Kolmandate riikidega tehtav koostöö ja neile antava abi haldamine (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/229/11 – Kolmandate riikidega tehtav koostöö ja neile antava abi haldamine (AD 7)

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 14. septembri 2011. aasta väljaandes C 271 A 23 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebilehel http://eu-careers.eu

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/20

---

RIIGIABI – SAKSAMAA

Riigiabi MC 12/10 – Sparkasse KölnBonn osaluse võõrandamine Kölni linna kasuks

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 271/08

Komisjon teavitas Saksamaad 30. märtsi 2011. aasta kirjaga abi MC 12/10 käsitlevast sui generis otsusest.

KIRJA TEKST

„I.   MENETLUS

| (1) | 29. septembri 2010. aasta otsusega kiitis komisjon heaks 650 miljoni EUR suurused kapitalisüsti meetmed Sparkasse KölnBonn (edaspidi „pank”) kasuks juhtumis C 32/09 (edaspidi „panka käsitlev otsus”) (1). Heakskiit sõltus mitmest Saksamaa poolt võetud kohustusest. Üks kohustus oli, et pank müüb oma osaluse üheteistkümnes kinnisvaraga tegelevas tütarettevõtjas (edaspidi „tütarettevõtjad”) 2011. aasta märtsi lõpuks. |
| --- | --- |

(1)

29. septembri 2010. aasta otsusega kiitis komisjon heaks 650 miljoni EUR suurused kapitalisüsti meetmed Sparkasse KölnBonn (edaspidi „pank”) kasuks juhtumis C 32/09 (edaspidi „panka käsitlev otsus”) (1). Heakskiit sõltus mitmest Saksamaa poolt võetud kohustusest. Üks kohustus oli, et pank müüb oma osaluse üheteistkümnes kinnisvaraga tegelevas tütarettevõtjas (edaspidi „tütarettevõtjad”) 2011. aasta märtsi lõpuks.

| (2) | 6. detsembril 2010 teatas Saksamaa komisjonile, et pangal ei ole võimalik võõrandada oma osalust tütarettevõtjates kokkulepitud ajaraamistikus. 2. veebruaril 2011 andis Saksamaa teada taotlusest pikendada võõrandamiseks ettenähtud ajavahemikku 31. oktoobrini 2011. 23. veebruaril 2011 esitas Saksamaa täiendavat teavet, millest ilmnes, et pank oli teinud kõik võimaliku müügiprotsessi lõpuleviimiseks kokkulepitud tähtajaks. |
| --- | --- |

(2)

6. detsembril 2010 teatas Saksamaa komisjonile, et pangal ei ole võimalik võõrandada oma osalust tütarettevõtjates kokkulepitud ajaraamistikus. 2. veebruaril 2011 andis Saksamaa teada taotlusest pikendada võõrandamiseks ettenähtud ajavahemikku 31. oktoobrini 2011. 23. veebruaril 2011 esitas Saksamaa täiendavat teavet, millest ilmnes, et pank oli teinud kõik võimaliku müügiprotsessi lõpuleviimiseks kokkulepitud tähtajaks.

| (3) | 17. märtsil 2011 teatas Saksamaa komisjonile, et asja kiireloomulisuse tõttu on riik erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. |
| --- | --- |

(3)

17. märtsil 2011 teatas Saksamaa komisjonile, et asja kiireloomulisuse tõttu on riik erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles.

II.   ASJAOLUD

| (4) | Panka käsitlev otsus kiideti heaks tingimusel, et täidetakse mitu kohustust. Kohustuste (2) punkti 13 kohaselt peab Sparkasse KölnBonn müüma järgnevad üksteist osalust hiljemalt 31. märtsiks 2011 Kölni linnale, Kölni linnaga seotud ettevõtjale või kolmandale isikule:






  — | [...] (3) |
| --- | --- | --- |

(4)

Panka käsitlev otsus kiideti heaks tingimusel, et täidetakse mitu kohustust. Kohustuste (2) punkti 13 kohaselt peab Sparkasse KölnBonn müüma järgnevad üksteist osalust hiljemalt 31. märtsiks 2011 Kölni linnale, Kölni linnaga seotud ettevõtjale või kolmandale isikule:

—

[...] (3)

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Otsuses ei nähta ette selle tähtaja pikendamist.

| (5) | Kohustuste punktis 14 on sätestatud, et: „Iga Kölni linnaga teostatav tehing tehakse normaalsetel turutingimustel. Selleks hindab müügiobjekti tehinguaegset turuväärtust sõltumatu ekspert.” Punktis 15 on sätestatud, et: „Audiitorfirma kontrollib ostja nimel varade hindamist ja üldist lepingulist äriteavet.” |
| --- | --- |

(5)

Kohustuste punktis 14 on sätestatud, et: „Iga Kölni linnaga teostatav tehing tehakse normaalsetel turutingimustel. Selleks hindab müügiobjekti tehinguaegset turuväärtust sõltumatu ekspert.” Punktis 15 on sätestatud, et: „Audiitorfirma kontrollib ostja nimel varade hindamist ja üldist lepingulist äriteavet.”

| (6) | Kõnealused osalused on väikestes ettevõtjates, (4) kes tegutsevad peamiselt infrastruktuuri, linna- ja regionaalarendusprojektide valdkonnas. Ettevõtjate eesmärgiks on kinnisvaraobjektide arendamine, valdamine ja/või haldamine. Neist ükski ei tegele finantsteenustega. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused osalused on väikestes ettevõtjates, (4) kes tegutsevad peamiselt infrastruktuuri, linna- ja regionaalarendusprojektide valdkonnas. Ettevõtjate eesmärgiks on kinnisvaraobjektide arendamine, valdamine ja/või haldamine. Neist ükski ei tegele finantsteenustega.

| (7) | 7. oktoobril 2010 võttis Kölni linn vastu üldresolutsiooni, mis käsitles osaluste omandamist, ja volitas linnavalitsust alustama pangaga läbirääkimisi. Riigihankeid käsitlevate eeskirjade kohaselt peab Kölni linn audiitorfirma valimiseks läbi viima üleeuroopalise riigihanke. Audiitorfirma hakkab linna nimel kontrollima osaluste hindamist. Hankemenetlus juba käib. Kehtivate eeskirjade kohaselt tuleb protsessi eri etappides kinni pidada minimaalsetest tähtaegadest. Nende siduvate tähtaegade tõttu ei ole võimalik hankemenetlust ja seega ka hindamise kontrollimist väljavalitud audiitori poolt lõpule viia enne kavandatud võõrandamistähtaega 31. märts 2011. |
| --- | --- |

(7)

7. oktoobril 2010 võttis Kölni linn vastu üldresolutsiooni, mis käsitles osaluste omandamist, ja volitas linnavalitsust alustama pangaga läbirääkimisi. Riigihankeid käsitlevate eeskirjade kohaselt peab Kölni linn audiitorfirma valimiseks läbi viima üleeuroopalise riigihanke. Audiitorfirma hakkab linna nimel kontrollima osaluste hindamist. Hankemenetlus juba käib. Kehtivate eeskirjade kohaselt tuleb protsessi eri etappides kinni pidada minimaalsetest tähtaegadest. Nende siduvate tähtaegade tõttu ei ole võimalik hankemenetlust ja seega ka hindamise kontrollimist väljavalitud audiitori poolt lõpule viia enne kavandatud võõrandamistähtaega 31. märts 2011.

| (8) | Praeguse kava kohaselt on realistlik viia kogu protsess, sealhulgas hange, hinnangu kontroll, heakskiitmine linna poolt, allkirjastamine ja tehingu lõpetamine, lõpule 31. oktoobriks 2011. |
| --- | --- |

(8)

Praeguse kava kohaselt on realistlik viia kogu protsess, sealhulgas hange, hinnangu kontroll, heakskiitmine linna poolt, allkirjastamine ja tehingu lõpetamine, lõpule 31. oktoobriks 2011.

| (9) | Saksamaa on võtnud kohustuseks, et alates 31. märtsist 2011 kuni müügi lõpuni ei võta Sparkasse KölnBonn vastu strateegilisi otsuseid müüdavate osaluste kohta ja võtab vastu otsuseid üksnes tütarettevõtjate igapäevase äritegevuse jätkamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa on võtnud kohustuseks, et alates 31. märtsist 2011 kuni müügi lõpuni ei võta Sparkasse KölnBonn vastu strateegilisi otsuseid müüdavate osaluste kohta ja võtab vastu otsuseid üksnes tütarettevõtjate igapäevase äritegevuse jätkamise kohta.

| (10) | Hoolimata kõnealusest võõrandamistähtaja pikendamise taotlusest on Saksamaa seisukohal, et pank tegi õigeaegse müügi tagamiseks kõik võimaliku. Seda kinnitas usaldusisik, kes kontrollis Sparkasse KölnBonn osaluse võõrandamist, milleks Saksamaa oli kohustunud. |
| --- | --- |

(10)

Hoolimata kõnealusest võõrandamistähtaja pikendamise taotlusest on Saksamaa seisukohal, et pank tegi õigeaegse müügi tagamiseks kõik võimaliku. Seda kinnitas usaldusisik, kes kontrollis Sparkasse KölnBonn osaluse võõrandamist, milleks Saksamaa oli kohustunud.

III.   HINDAMINE

| (11) | Põhjenduses 4 osutatud võõrandamistähtaja seitsme kuu võrra st 31. oktoobrini 2011 pikendamise taotlus puudutab panka käsitlevas otsuses heakskiidetud ümberkorraldamiskava rakendamist. |
| --- | --- |

(11)

Põhjenduses 4 osutatud võõrandamistähtaja seitsme kuu võrra st 31. oktoobrini 2011 pikendamise taotlus puudutab panka käsitlevas otsuses heakskiidetud ümberkorraldamiskava rakendamist.

| (12) | Komisjon võib võõrandamistähtaega pikendada. Ehkki seda pole määruses (EÜ) nr 659/1999 konkreetselt sätestatud, võib komisjon lubada tähtaja pikendamist niivõrd, kui see ei takista otsuse täitmist (5). |
| --- | --- |

(12)

Komisjon võib võõrandamistähtaega pikendada. Ehkki seda pole määruses (EÜ) nr 659/1999 konkreetselt sätestatud, võib komisjon lubada tähtaja pikendamist niivõrd, kui see ei takista otsuse täitmist (5).

| (13) | Komisjon võtab teadmiseks, et Sparkasse KölnBonn ja Kölni linn on juba aktiivselt käivitanud asjaomaste osaluste müügiprotsessi. Sellega seoses arvestab komisjoni nii Saksamaa kui ka usaldusisiku seisukohta, et pank tegi müügiprotsessi edendamiseks kõik endast oleneva. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon võtab teadmiseks, et Sparkasse KölnBonn ja Kölni linn on juba aktiivselt käivitanud asjaomaste osaluste müügiprotsessi. Sellega seoses arvestab komisjoni nii Saksamaa kui ka usaldusisiku seisukohta, et pank tegi müügiprotsessi edendamiseks kõik endast oleneva.

| (14) | On kaalukaid argumente ka selle kasuks, et müügiprotsess jõuab hiljemalt 31. oktoobriks 2011 edukalt lõpule, kuna viivitus on tekkinud vaid menetluslikel põhjustel, mis ei sõltu pangast endast. Mõlemad pooled pühenduvad müügiprotsessi jätkamisele. |
| --- | --- |

(14)

On kaalukaid argumente ka selle kasuks, et müügiprotsess jõuab hiljemalt 31. oktoobriks 2011 edukalt lõpule, kuna viivitus on tekkinud vaid menetluslikel põhjustel, mis ei sõltu pangast endast. Mõlemad pooled pühenduvad müügiprotsessi jätkamisele.

| (15) | Müügitähtaja pikendamine seitsme kuu võrra ei sea kahtluse alla panka käsitlevas otsuses heakskiidetud ümberkorraldamiskava üldist rakendamist, mis jätkub 2014. aastani. Eelkõige on komisjon seisukohal, et allkirjastamiseni kuluva ajavahemiku pikenemine ei põhjusta mingeid konkurentsimoonutusi, kuna asjaomased ettevõtjad ei tegutse finantsteenuste valdkonnas ja panga mõju müüdavatele ettevõtjatele piirdub vajaliku igapäevase haldusega. Seega peaks piiratud ajapikendus võimaldama pangal müüa oma osalused Kölni linnale enne 31. oktoobrit 2011. Pikendus lubab pangal ületada eespool kirjeldatud, peamiselt välistest põhjustest tingitud, raskused ning viia lõpule panka käsitleva otsusega sätestatud asjaomaste osaluste võõrandamise. |
| --- | --- |

(15)

Müügitähtaja pikendamine seitsme kuu võrra ei sea kahtluse alla panka käsitlevas otsuses heakskiidetud ümberkorraldamiskava üldist rakendamist, mis jätkub 2014. aastani. Eelkõige on komisjon seisukohal, et allkirjastamiseni kuluva ajavahemiku pikenemine ei põhjusta mingeid konkurentsimoonutusi, kuna asjaomased ettevõtjad ei tegutse finantsteenuste valdkonnas ja panga mõju müüdavatele ettevõtjatele piirdub vajaliku igapäevase haldusega. Seega peaks piiratud ajapikendus võimaldama pangal müüa oma osalused Kölni linnale enne 31. oktoobrit 2011. Pikendus lubab pangal ületada eespool kirjeldatud, peamiselt välistest põhjustest tingitud, raskused ning viia lõpule panka käsitleva otsusega sätestatud asjaomaste osaluste võõrandamise.

| (16) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et taotletud suhteliselt lühike ajapikendus 31. oktoobrini 2011 on vajalik ja õigustatud, võttes eelkõige arvesse võõrandatavate ettevõtjate piiratud suurust ja nende tegevuse iseloomu. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et taotletud suhteliselt lühike ajapikendus 31. oktoobrini 2011 on vajalik ja õigustatud, võttes eelkõige arvesse võõrandatavate ettevõtjate piiratud suurust ja nende tegevuse iseloomu.

IV.   KOKKUVÕTE

| (17) | Eespool toodud põhjustel on komisjon seisukohal, et põhjenduses (4) esitatud osaluste müümise tähtaja seitsme kuu võrra pikendamine on vajalik panga ümberkorraldamiskava nõuetekohaseks rakendamiseks ega takista seda. |
| --- | --- |

(17)

Eespool toodud põhjustel on komisjon seisukohal, et põhjenduses (4) esitatud osaluste müümise tähtaja seitsme kuu võrra pikendamine on vajalik panga ümberkorraldamiskava nõuetekohaseks rakendamiseks ega takista seda.

V.   OTSUS

Komisjon pikendab otsuse K(2010) 6470 I lisa punktis 13 sätestatud osaluste müümise tähtaega 31. oktoobrini 2011.”

---

(1)  Riigiabi käsitlev komisjoni otsus C 32/09 (ex NN 50/09), mida Saksamaa rakendab Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiseks (veel avaldamata).

1

(2)  Vt panka käsitleva otsuse I lisa.

2

(3)  Konfidentsiaalne teave.

3

(4)  30. juuni 2010. aasta seisuga hinnati kõigi asjaomaste osaluste kogu turuväärtuseks ligikaudu [...] miljonit EUR.

4

(5)  Vrd 21. detsembri 2010. aasta otsus seoses juhtumiga MC 8/09 WestImmo.

5

WestImmo

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 271/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 271/22

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 271/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CHELČICKO-LHENICKÉ OVOCE”

EÜ nr: CZ-PGI-0005-0436-23.11.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Aadress: | Antonína Čermáka 2a |
| 160 68 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Úřad průmyslového vlastnictví

Aadress:

Antonína Čermáka 2a

160 68 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel

+420 220383111

Faks

+420 224324718

E-post:

posta@upv.cz

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Unie ovocnářů jižních a západních Čech |
| --- | --- |
| Aadress: | Netolická 534/2 |
| 384 02 Lhenice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Unie ovocnářů jižních a západních Čech

Aadress:

Netolická 534/2

384 02 Lhenice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel

+420 388321371

Faks

+420 388321280

E-post:

zemcheba@iol.cz

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Rühm 1.6: | Puuviljad |
| --- | --- |

Rühm 1.6:

Puuviljad

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Chelčicko-Lhenické ovoce”

4.2.   Kirjeldus:

Otseseks tarbimiseks ja konservitööstuses töötlemiseks ettenähtud parasvöötme puuviljad. Konserveeritud puuvilju ei tähistata enam nimega „Chelčicko-Lhenické ovoce”. Hõlmab õunvilju, luuvilju ja marju. Kohaliku puuvilja maitse on täidlane ja erk, pakkudes kestvas järelmaitses laia valikut puuviljatoone. Puuviljade lõhna ja maitse eriomadused (külluslikkus, elujõulisus, tihedus) on seotud peamiselt kohalike looduslike tingimustega (nt öise ja päevase temperatuuri vahe küpsemisajal, kasvupiirkonna hommikused udud). Võrreldes muude piirkondade puuviljadega tõusevad Chelcice-Lhenice piirkonna puuviljad esile tänu erilisele looduslikult tasakaalustunud suhkru ja happe vahekorrale. See ideaalne vahekord tekitab niinimetatud puhtaid puuviljatoone. Üleüldine mulje on külluslikkus, mahe maitse ning pehmed järeltoonid, mis jätavad täidlase ja kauakestva aistingu. See on omane kõigile „Chelčicko-Lhenické ovoce” nime all pakutavatele puuviljadele ning on spetsiifiline just sellele piirkonnale.

Hõlmatud on eelkõige järgmised põllumajandustooted: õunad, murelid, hapukirsid, ploomid ja sõstrad. Praegusel ajal kasvatatavad õunasordid: „Julia”, „Angold”, „Šampion”, „Rubin – Bohemia”, „Rubinola”, „Topaz”, „Jonagold – Jonagored”, „Golden Delicious”, „Idared”, „Merlose”, „Spartan”; murelisordid: „Burlat”, „Karešova”, „Vanda”, „Sam”, „Těchlovan”, „Kordia”, „Napoleon”; hapukirsisordid: „Morellenfeuer”, „Érdi Bötermö”, „Fanal”, „Morela pozdni”; ploomisordid: „Čačanska rana”, „Čačanska lepotica”, „Čačanska najbolja”, „Stanley”, „Domácí velkoplodá”; punase sõstra sordid: „Holandský červený”, „Heinemann pozdní”, „Losan”, „Rubigo”, „Rondon”; mustsõstrasordid: „Otelo”, „Öjebyn”.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Viljapuuaiad (sh marjaistandused) asuvad Bavorovi vesikonnas – Chelcice regioon – ja Blansky metsa mäestikujalamil – Lhenice regioon. Puuvilju „Chelčicko-Lhenické ovoce” kasvatatakse vaid selles piirkonnas (Tšehhi Vabariik, Lõuna-Böömimaa regioon, Strakonice ja Prachatice rajoonid). Nimetatud piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusi: Chelcice (Truskovice, Libějovice, Vodňany, Krtely, Malovice, Bavorov, Tourov), Lhenice (Lhenice, Vadkov, Mičovice, Jáma, Hoříkovice, Třebanice, Hrbov, Vodice, Třešňový Újezdec, Horní Chrášťany, Dolní Chrášťany, Ratiborova Lhota).

4.4.   Päritolutõend:

Päritolutõendile märgitakse kasvatusala, hoidla, hoiukast, partii ja pakendamiskuupäev. Ostjate andmed säilitatakse. Seega on iga saadetis selgelt jälgitav ning teistest eristatav. Puuviljad sorteeritakse, säilitatakse ja pakendatakse määratletud piirkonnas ning seetõttu ei ole võimalik segunemine mujal kasvatatud puuviljadega.

Spetsifikatsioon on kehtestatud peamiselt integreeritud puuviljakasvatussüsteemide (SISPO) juhiste alusel. Spetsifikatsioonile vastavust kontrollitakse asutusesiseselt, välistes laborites, kõrgema kontrolliasutuse (Státní zemědělská a potravinářská inspekce – Tšehhi Põllumajandus- ja Toiduinspektsioon, SZPI) poolt ja SISPO integreeritud tootmissüsteemide kontrollikomisjoni poolt (kohapealsed kontrollid).

Kõigi piirkonnas korjatavate puuviljade märgistamisega kohe viljapuuaias ning täpsete koristusandmetega tagatakse puuviljade mittesegunemise teiste piirkondade puuviljadega.

Ladudes käideldakse vaid eelmärgistatud puuvilju ning kõik käitlused sisestatakse tegevuspäevikusse, millesse kantakse kõik puuviljade liikumist ja turustamiseks ettevalmistust käsitlevad andmed. Hoidlast tohib väljuda vaid algsega sama päritolu puuvili, mis on vastavalt sellele ka märgistatud.

Tootekvaliteeti jälgib asutusesisene labor. Välja on töötatud keemilise ja mikrobioloogilise kontrolli ja tootehindamise süsteem. Kasutusele on võetud kriitiliste kontrollpunktide ja ohu analüüsi süsteem (HACCP). Kontrolle viib vastavalt kontrollikavale läbi ka kõrgem kontrolliasutus (vt punkti 4.7).

Integreeritud puuviljakasvatussüsteemide põhimõtetele vastavust kontrollitakse järgnevalt kirjeldatud viisil.

Kontrollitakse nii viljapuuaedade kui looduskeskkonna seisundit. Viljapuuaedadesse on paigaldatud signalisatsioonivahendid. SISPO kontrollikomisjon viib liikmete valdustes tavaliselt kord aastas läbi kontrolli, mis keskendub peamiselt pinnase, väetiste, niisutusvee või puuviljade saastatusele raskmetallidega ning jälgib biootilisi ja abiootilisi tegureid, väetiste ja pestitsiidide kasutamist ning niisutamist ja istutamist. Kontroll viiakse läbi vastavalt integreeritud puuviljakasvatussüsteemide juhistele, mille on heaks kiitnud Tšehhi Vabariigi Põllumajandusministeerium.

4.5.   Tootmismeetod:

Kõiki puuvilju kasvatatakse vastavalt integreeritud puuviljakasvatussüsteemide juhistele, mis olid samuti koostatud koostöös kohalike puuviljakasvatajatega. SISPO integreeritud tootmise osad ja meetodid on järgmised.

| — | Istutamine: puuviljade vastupidavuse ja turu kvaliteedinõuete vaheline kompromiss. Temperatuuril, sademetel, küpsemis- ja saagikoristusajal põhinev sortide valik. Pinnasetingimustel, istutamismeetodil ja -intensiivsusel põhinev pookealuste valik. |
| --- | --- |

—

Istutamine: puuviljade vastupidavuse ja turu kvaliteedinõuete vaheline kompromiss. Temperatuuril, sademetel, küpsemis- ja saagikoristusajal põhinev sortide valik. Pinnasetingimustel, istutamismeetodil ja -intensiivsusel põhinev pookealuste valik.

| — | Haiguste ja kahjurite tõrje: loodusliku ja keemilise tõrje kombinatsioon. Ennetustöö. Bioloogiline tõrje. Putuktoidulised linnud. Looduslike fütofaagide sissetoomine. Piirkonnale sobivad füüsilised, bio- ja agrotehnilised meetodid (pinnase kultiveerimine, väetamine, kärpimine ja pügamine). Taimede tasakaal, haiguste ja kahjurite levimuse vähendamine. Keemilise tõrje minimeerimine. Vajadusel kasutatakse vähetoksilisi keemilisi preparaate, testitud ja heakskiidetud pestitsiide, zootsiide ja fungitsiide. Valikuline keemiline tõrje – kasutatakse ainult kahjureid hävitavaid ning kasulikele loomadele ohutuid pestitsiide. Kahjurilõksud. Haiguste ja kahjurite esinemise prognoosid. Kontrollide ja rakenduste andmed. |
| --- | --- |

—

Haiguste ja kahjurite tõrje: loodusliku ja keemilise tõrje kombinatsioon. Ennetustöö. Bioloogiline tõrje. Putuktoidulised linnud. Looduslike fütofaagide sissetoomine. Piirkonnale sobivad füüsilised, bio- ja agrotehnilised meetodid (pinnase kultiveerimine, väetamine, kärpimine ja pügamine). Taimede tasakaal, haiguste ja kahjurite levimuse vähendamine. Keemilise tõrje minimeerimine. Vajadusel kasutatakse vähetoksilisi keemilisi preparaate, testitud ja heakskiidetud pestitsiide, zootsiide ja fungitsiide. Valikuline keemiline tõrje – kasutatakse ainult kahjureid hävitavaid ning kasulikele loomadele ohutuid pestitsiide. Kahjurilõksud. Haiguste ja kahjurite esinemise prognoosid. Kontrollide ja rakenduste andmed.

| — | Maaharimissüsteem: puuviljaaia pind kaetakse rohttaimedega (60–70 % alast) kombineerides erinevaid rohttaimi. Rohupinda niidetakse, eriti saagikoristuse eel. Niidetud rohi jäetakse tihti kohapeale ning kogutakse vaaludesse. Väheste sademete korral, tavaliselt alla 600 mm aastas, rakendatakse madalat, kuni 4 cm sügavust pinnase kobestamist. |
| --- | --- |

—

Maaharimissüsteem: puuviljaaia pind kaetakse rohttaimedega (60–70 % alast) kombineerides erinevaid rohttaimi. Rohupinda niidetakse, eriti saagikoristuse eel. Niidetud rohi jäetakse tihti kohapeale ning kogutakse vaaludesse. Väheste sademete korral, tavaliselt alla 600 mm aastas, rakendatakse madalat, kuni 4 cm sügavust pinnase kobestamist.

| — | Umbrohutõrje: umbrohtu hoitakse ohtlikust tasemest madalamal. Heakskiidetud herbitsiide kasutatakse vaid sobivatel ajavahemikel, kuid mitte enam kui kord aastas ning mitte hiljem kui 80 päeva enne õunviljade ja 50 päeva enne luuviljade korjamist. Sobival maastikul haritakse mullapinda. Umbrohtu niidetakse. Puutüvede ümbrust multšitakse, st mulla pinnale asetatakse orgaaniline materjal või värviline kile. |
| --- | --- |

—

Umbrohutõrje: umbrohtu hoitakse ohtlikust tasemest madalamal. Heakskiidetud herbitsiide kasutatakse vaid sobivatel ajavahemikel, kuid mitte enam kui kord aastas ning mitte hiljem kui 80 päeva enne õunviljade ja 50 päeva enne luuviljade korjamist. Sobival maastikul haritakse mullapinda. Umbrohtu niidetakse. Puutüvede ümbrust multšitakse, st mulla pinnale asetatakse orgaaniline materjal või värviline kile.

| — | Viljapuuaedade kastmine: kasutatakse vett, millel ei ole negatiivset mõju piirkonna inimeste ja loomade tervisele ega ka mulla, pinnase, põhjavee ja teiste keskkonnaelementide kvaliteedile. Kastmisvett kontrollitakse vähemalt kord kuus. |
| --- | --- |

—

Viljapuuaedade kastmine: kasutatakse vett, millel ei ole negatiivset mõju piirkonna inimeste ja loomade tervisele ega ka mulla, pinnase, põhjavee ja teiste keskkonnaelementide kvaliteedile. Kastmisvett kontrollitakse vähemalt kord kuus.

| — | Viljapuuaia väetamine: pinnases sisalduvate elementide ja ühendite suhe peab sobima puuviljaliikide ja -sortide kasvatamiseks. See suhe mõjutab nii puude tervist kui ka puuvilja kvaliteeti ja kvantiteeti. Väetatakse vastavalt eri puuviljaliikide ja -sortide jaoks vajalike elementide ja ühendite sisalduse mõõdetud ning soovituslike näitude erinevusele. Hoidutakse väetamast teatud aja jooksul enne ja pärast saagikoristust. Saagikoristuse ja väetamise kohta säilitatakse andmed. |
| --- | --- |

—

Viljapuuaia väetamine: pinnases sisalduvate elementide ja ühendite suhe peab sobima puuviljaliikide ja -sortide kasvatamiseks. See suhe mõjutab nii puude tervist kui ka puuvilja kvaliteeti ja kvantiteeti. Väetatakse vastavalt eri puuviljaliikide ja -sortide jaoks vajalike elementide ja ühendite sisalduse mõõdetud ning soovituslike näitude erinevusele. Hoidutakse väetamast teatud aja jooksul enne ja pärast saagikoristust. Saagikoristuse ja väetamise kohta säilitatakse andmed.

| — | Saastekontroll: eriti jälgitakse raskemetallide olemasolu pinnases, niisutusvees, väetistes ja puuviljas. Võimalikku puuviljade saastumist uuritakse piisavalt suurte proovide alusel. |
| --- | --- |

—

Saastekontroll: eriti jälgitakse raskemetallide olemasolu pinnases, niisutusvees, väetistes ja puuviljas. Võimalikku puuviljade saastumist uuritakse piisavalt suurte proovide alusel.

| — | Viljapuude füsioloogiline seisund ja tasakaal: agrotehnilised meetmed (kärpimine, pinnase töötlemine, väetamine, arenevate väikeste viljade arvu reguleerimine jne) kohandatakse vastavalt kogusele, ajale ja kestusele. Viljapuuaedade tasakaalu ei häirita. Füsioloogilist tasakaalu hinnatakse pinnaseanalüüside ja viljade kontrollimisega. Subjektiivne kontroll leiab tavaliselt aset viis nädalat enne saagikoristust. Hinnatakse võrsekasvu, vart, suurust, valgustatust ja puuviljade väliseid omadusi. Eesmärk on saada hästi arenenud puuviljad, mis sisaldavad tasakaalustatud koguses väärtuslikke aineid – suhkruid, happeid, vitamiine, mineraal- ja aromaatseid aineid. |
| --- | --- |

—

Viljapuude füsioloogiline seisund ja tasakaal: agrotehnilised meetmed (kärpimine, pinnase töötlemine, väetamine, arenevate väikeste viljade arvu reguleerimine jne) kohandatakse vastavalt kogusele, ajale ja kestusele. Viljapuuaedade tasakaalu ei häirita. Füsioloogilist tasakaalu hinnatakse pinnaseanalüüside ja viljade kontrollimisega. Subjektiivne kontroll leiab tavaliselt aset viis nädalat enne saagikoristust. Hinnatakse võrsekasvu, vart, suurust, valgustatust ja puuviljade väliseid omadusi. Eesmärk on saada hästi arenenud puuviljad, mis sisaldavad tasakaalustatud koguses väärtuslikke aineid – suhkruid, happeid, vitamiine, mineraal- ja aromaatseid aineid.

| — | Viljapuude viljakuse ja puuviljade kvaliteedi kontroll: optimaalse saagi saamiseks kärbitakse puid regulaarselt. Saagikust vähendatakse kas käsitsi või heakskiidetud keemilise preparaadi lubatust väiksema koguse abil. |
| --- | --- |

—

Viljapuude viljakuse ja puuviljade kvaliteedi kontroll: optimaalse saagi saamiseks kärbitakse puid regulaarselt. Saagikust vähendatakse kas käsitsi või heakskiidetud keemilise preparaadi lubatust väiksema koguse abil.

| — | Viljapuude lõikamise ja kärpimise põhimõtted: õunviljapuid kasvatatakse ridadena, et võimaldada masinate kasutamist. Puid kärbitakse soovitatud ajal ja viisil vastavalt puuviljaliigile ja -sordile. |
| --- | --- |

—

Viljapuude lõikamise ja kärpimise põhimõtted: õunviljapuid kasvatatakse ridadena, et võimaldada masinate kasutamist. Puid kärbitakse soovitatud ajal ja viisil vastavalt puuviljaliigile ja -sordile.

| — | Integreeritud puuviljakasvatussüsteemide põhimõtetele vastavuse kontroll – vt punkti 4.4. |
| --- | --- |

—

Integreeritud puuviljakasvatussüsteemide põhimõtetele vastavuse kontroll – vt punkti 4.4.

Kõiki viljapuuliike kärbitakse aasta jooksul kaks korda ning töödeldakse keemiliselt kasvuhooajal vastavalt haiguste ja kahjurite esinemisele konkreetses viljapuuaias konkreetsel aastal. Kemikaalide kasutamine põhineb mõõtmistel ja kahjulike ainete esinemise jälgimisel. Tegutsetakse vaid siis, kui majandusliku kahju lävend on ületatud. Kõik viljapuuaiad on kaetud pidevalt niidetava rohupinnaga. Puutüvede ümbrus hoitakse taimkatteta herbitsiidide abil. Ainult mõned mureliistandused on täieliku rohtkattega.

Chelcice-Lhenice regiooni eriomaduseks on veel asjaolu, et üldist SISPO süsteemi rakendatakse asjaomases piirkonnas spetsiifiliselt ning selle ala jaoks on välja töötatud spetsiaalsed tooted (nt kahjuritõrjeks).

Üksikute viljapuuliikide kasvatamine.

Õunapuud

Õunapuid kasvatatakse avamaal kohtades, kus ei esine liigvett ega teki nõos asetsemise tõttu halla. Kuna kultiveeritava piirkonna kõrgendike pinnas on toiteainevaene ning puud peavad teatud ulatuses ise toiteaineid hankima, valitakse eelkõige võimsama juurekavaga õunapuude pookealused. Kui varem kasutati M1-, M4- ja A2-tüüpi pookealuseid, siis tänapäeval on levinuim M9 pookealus. Toetuseks kinnitatakse igale noorele puule vai või traatümbris, mille külge puu seotakse. Õunapuude istutamistihedust mõjutavad arvukad tegurid ning seetõttu esineb piirkonnas palju erinevusi. Istutamiskaugus oleneb peamiselt kasvataja tehnilisest varustusest, pookealuse tüübist ja kasvatatava puu võra kujust. Varem rakendati peamiselt vabalt kasvavate kääbuspuude ridaistutust, mida praegu asendab värtnakujuliste puude tihedam asetus. Arvestades piirkonna õhuniiskust ja üldist niiskust, kastavad viljapuuaedu vaid mõned kasvatajad erandjuhtudel. Saak koristatakse range graafiku kohaselt – korjatud õunad kogutakse suurtesse kastidesse, mis märgistatakse kohapeal ning transporditakse võimalikult kiiresti kliimaseadmega hoidlasse säilitamiseks.

Murelipuud

Murelipuid kasvatatakse peamiselt kuivemates piirkondades, kus on enam päikesepaistet ja madal põhjavee tase. Varem kasvatati mureleid toominga pookealustel vabalt kasvavate kõrg- või kesktüvikuliste puudena piisavalt laiade vahedega, et saaki saaks korjata redeliga igalt küljelt. Praegu kasvatatakse uusi puid tihedamalt istutatud PHL või Gizela pookealustel ning neid hooldatakse madalamaks ja lamedamaks kärpides. Murelid korjatakse range graafiku kohaselt veo- või müügipakenditesse ja pärast märgistamist viljapuuaias viiakse need võimalikult kiiresti hoidlasse jahutamiseks, turustamise ettevalmistamiseks ja klientidele saatmiseks.

Hapukirsipuud

Hapukirsipuid kasvatatakse kuivemates kohtades, kus on madalam looduslik toiteainevaru. Neid kasvatatakse ridaistandustes istutustihedusega, mis võimaldab mehaanilist saagikoristust. Hapukirsside pookealuseks on peamiselt „Mahaleb” ning puude kuju kohandatakse mehaaniliseks saagikoristuseks. Hapukirsid korjatakse veomahutitesse ja pärast märgistamist viljapuuaias viiakse need kiiresti ladudesse jahutamiseks või konservitehasesse töötlemiseks. Pärast saadetiste komplekteerimist saadetakse puuvilju edasiseks töötlemiseks välja ka ladudest. Vaid väike osa hapukirssidest korjatakse käsitsi ja tarbitakse värskena. Sellisel juhul on protseduur sama mis murelite puhul.

Ploomipuud

Ploomipuid kasvatatakse tavaliselt kesktüvikuliste ridaistandustena piisava veevaruga kohtades, kus on savine pinnas. Ploomipuude puhul kasutatakse laia valikut pookealuseid, levinuim neist on mürobalaan. Puude kuju on enamasti vabalt kasvav võra, mis võimaldab vajadusel mehaanilist korjamist. Ligikaudu pool saagist korjatakse värskena tarbimiseks ning teine pool konservitööstuse jaoks. Kogu kasvatusprotsess on seega kohandatud mehaaniliseks saagikoristuseks. Ploomid korjatakse peamiselt veomahutitesse, mis transporditakse pärast viljapuuaias märgistamist lattu jahutamiseks ning edasiseks müügiettevalmistuseks. Tööstuslikuks tarbeks ettenähtud puuvili viiakse viljapuuaiast lattu jahutamiseks või otse konservitehasesse töötlemiseks.

Punane sõstar ja mustsõstar

Sõstart kasvatatakse veerikkal, viljakal ja sügaval pinnasel, tihti madalamates kohtades, kuid vaatamata sellele, et tegu on piirkonnas kasvatatavatest külmakindlaima liigiga, siiski mitte otseselt nõgudes, kus taimed võivad saada külmakahjustusi. Suuremõõtmelised sõstraväljad rajatakse puukoolides kasvatatud juurdunud pistikute ridaistandustena. Istutamistiheduse määrab kasutatav maaharimis- ja koristusvarustus- ning tehnoloogia. Vaid mõned üksikud eraldi asuvad sõstrapõõsad sobivad marjade käsitsi korjamiseks. Saak koristatakse valdavalt ainult mehaaniliselt ning korjatud marju töödeldakse konservitööstuses. Vaid väike osa korjatakse käsitsi otseseks värskeks tarbimiseks või väiketarbijate köögis kasutamiseks. Mehaaniline koristus toimub iseliikuva koristusmasina abil, mis kogub marjad mahutitesse, mis pärast istanduses märgistamist viiakse võimalikult kiiresti lattu jahutamiseks ning klientide saadetiste komplekteerimiseks.

Hoiustamine ja pakendamine

Hoiustamine ja pakendamine leiab aset piiratud alal. See välistab kasvualalt otse lattu transporditavate puuviljade võimaliku kahjustumise. Samuti tagatakse sellega, et korjatud puuvili ei segune mujalt korjatuga. Kuna kasvatamis-, säilitamis- ja pakendamisprotsess toimub nii koordineeritult ühes kohas, ei jõua puuvili rikneda.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Chelcice-Lhenice piirkond ja seal kasvavad puuviljad paistavad silma mitte ainult Tšehhi Vabariigis, vaid ka Euroopas. Seda kinnitab eelkõige järgnev: maine, „Chelčicko-Lhenické ovoce” ainulaadseid omadusi mõjutavad tegurid ja teised eritunnused ning seos „Chelčicko-Lhenické ovoce” omaduste ja piirkonna tingimuste vahel viljapuuliikide lõikes.

4.6.1.   Maine

Chelcice-Lhenice piirkonna puuviljakasvatusel on 700-aastane ajalugu. Kauaaegse traditsiooni ja kohalike puuviljade kvaliteedi tulemusena iseloomustatakse piirkonda „Lõuna-Böömimaa aiana”. Puuvilju kujutatakse nii Chelcice kui ka Lhenice omavalitsuste vappidel. Puuviljakasvatuse ajaloo ja maine kohta piirkonnas leiab tõendeid Václav Starý jt raamatust Lhenice, zahrada Jižních Čech.

„Chelčicko-Lhenické ovoce” head mainet kinnitavad ka iga-aastased lille- ja puuviljafestivalid, mida korraldatakse koostöös Lõuna- ja Lääne-Böömimaa Puuviljakasvatajate Ühendusega. Lillefestival on turistide ja jalgrattaturistide algatus, mis toimub puuviljakasvatuse hooaja alguses, kui viljapuud ärkavad taas ellu, neile kasvavad pungad ja õied. Puuviljafestival on prestiižne mitmepäevane üritus, mis on üks olulisemaid puuviljakasvatusele keskenduvaid sündmusi Tšehhi Vabariigis. See hõlmab puuviljanäitust koos hindamisega, puuviljalaata ning kultuuri- ja spordiprogrammi.

„Chelčicko-Lhenické ovoce” erakordset kvaliteeti tõendab märkimisväärne tunnustus, mida on saadud riiklikel näitustel, nt Zahrada Čech – Litoměřice. Lisaks sellele näitusele osalevad kasvatajad edukalt ka teistel riiklikel näitustel: Hortikomplex – Olomouc, Země živitelka – České Budějovice, Zemědělec – Lysá nad Labem.

„Chelčicko-Lhenické ovoce” kasvatajad on koondunud Lõuna- ja Lääne-Böömimaa Puuviljakasvatajate Ühendusse (Unie ovocnářů jižních západních Čech), mis tegeleb muu hulgas harivate ja teadlikkust tõstvate tegevuste, puuviljade reklaamimise, näituste korraldamise, kirjastamise, puuviljade kvaliteedi ning keskkonnakaitse küsimustega. Samuti tegutseb piirkonnas kohalik tegevusgrupp Rozkvět zahrady jižních Čech.

Chelcice-Lhenice piirkonna kasvatajad teevad koostööd paljude juhtivate uurimisinstituutide ja haridusasutustega, nt České Budějovices asuva Lõuna-Böömimaa Ülikooli põllumajandusteaduskond, Brno Mendeli-nimelise Põllumajandus- ja Metsandusülikooli aiandusteaduskond Lednices, Holovousy Pomoloogiauuringute ja Aretuse Instituut, SEMPRA, Praha Põllumajandustehnika Uurimisinstituut, Praha Põllumajandusökonoomika Uurimisinstituut, Põllukultuuride Uurimisinstituut, Praha Toiduinstituut, Tšehhi Vabariigi Teaduste Akadeemia Orgaanilise Keemia ja Biokeemia Instituut ning Biola Bioloogiline Laboratoorium. Koostöö edukust näitab ühelt poolt uute kasvatusmeetodite väljatöötamine ja teiselt poolt nende meetodite kasutamine puuviljade kasvatamiseks Chelcice-Lhenice piirkonnas, mis aitab kaasa ka „Chelčicko-Lhenické ovoce” üleriigilise maine kujunemisele.

Toodang

Aastane toodang tonnides (2008): õunad – 7 409, murelid – 115, hapukirsid – 338, ploomid – 416, sõstrad – 399.

Turundus

Puuvilju „Chelčicko-Lhenické ovoce” on edukalt turustatud Tšehhi Vabariigis ja väljaspool seda.

Tšehhi Vabariik

Puuviljadega „Chelčicko-Lhenické ovoce” varustatavate äriühingute arv on umbes 500.

Puuvilju „Chelčicko-Lhenické ovoce” tarnitakse järgmistele suurematele äriühingutele: Terno, Ahold, Coops, Nova Fruit, CZ Fruit, Čeroz.

Eksport

Eksporditakse järgnev protsent saagist: murelid – 38 %, hapukirsid – 40 %, ploomid – 50 %, sõstrad – 70 %.

Puuvilju „Chelčicko-Lhenické ovoce” tarnitakse järgmistesse riikidesse: Saksamaa, Madalmaad, Belgia, Austria, Soome, Ühendkuningriik.

Puuviljadega „Chelčicko-Lhenické ovoce” varustatavate välismaiste äriühingute arv on umbes 10.

Suuremad äriühingud, kellele puuvilju „Chelčicko-Lhenické ovoce” tarnitakse, on Dinter, Phanner.

4.6.2.   „Chelčicko-Lhenické ovoce” ainulaadseid omadusi mõjutavad tegurid ja muud eritunnused

Chelcice-Lhenice piirkonna (vt 4.2) puuviljad kasvavad Bavorovi vesikonna ja Blansky metsa mäestikujalami vahel asuva Podšumaví erilise looduse ja kliima mõju all.

Chelcice-Lhenice piirkonna osaks on kalatiikide, jõgede ja ojade süsteem. Just seda tüüpi maastik loob puuviljakasvatuseks soodsad kliimatingimused, nt sademete hulk, pinnase niiskus, öise ja päevase temperatuuri vaheldumine, sagedased hommikuudud.

Chelcice-Lhenice piirkonna omadused on:

| — | suhteliselt suur kõrgus merepinnast, paiknemine Šumava mägede jalamil; |
| --- | --- |

—

suhteliselt suur kõrgus merepinnast, paiknemine Šumava mägede jalamil;

| — | puhas õhk, peamiselt tänu saastava tööstuse puudumisele ja metsade rohkusele; |
| --- | --- |

—

puhas õhk, peamiselt tänu saastava tööstuse puudumisele ja metsade rohkusele;

| — | aasta keskmine temperatuur on 8,7 °C; |
| --- | --- |

—

aasta keskmine temperatuur on 8,7 °C;

| — | aasta keskmine sademete hulk on 607 mm; |
| --- | --- |

—

aasta keskmine sademete hulk on 607 mm;

| — | kuu keskmine suhteline õhuniiskus on 75,8 % – see on väga kõrge tase, mis suvel annab niiskust ja talvel kaitseb puid külmumise eest, kattes need härmatisega; |
| --- | --- |

—

kuu keskmine suhteline õhuniiskus on 75,8 % – see on väga kõrge tase, mis suvel annab niiskust ja talvel kaitseb puid külmumise eest, kattes need härmatisega;

| — | märkimisväärsed erinevused päevaste ja öiste temperatuuride vahel, eriti saagikoristuse ajal; |
| --- | --- |

—

märkimisväärsed erinevused päevaste ja öiste temperatuuride vahel, eriti saagikoristuse ajal;

| — | sagedased hommikuudud, mis tekivad kalatiikide ja osaliselt mägedega piiratud ala vesikondlike omaduste tõttu; |
| --- | --- |

—

sagedased hommikuudud, mis tekivad kalatiikide ja osaliselt mägedega piiratud ala vesikondlike omaduste tõttu;

| — | piisav mullaniiskus, mida soodustavad sademed ning tiikide ja vooluveekogude tihe võrgustik; |
| --- | --- |

—

piisav mullaniiskus, mida soodustavad sademed ning tiikide ja vooluveekogude tihe võrgustik;

| — | hilisem kevad ja hilisem küpsemine tänu mäestikujalamil valitsevatele tingimustele; |
| --- | --- |

—

hilisem kevad ja hilisem küpsemine tänu mäestikujalamil valitsevatele tingimustele;

| — | mulla hea koostis, eriti mineraalainesisaldus. |
| --- | --- |

—

mulla hea koostis, eriti mineraalainesisaldus.

„Chelčicko–lhenické ovoce” peamine eriomadus – suhkru ja happe tasakaalustatud vahekord – tuleneb peamiselt kohalikust kliimast, st vahelduvad temperatuurid, hilisem kevad ja hilisem küpsemine, ning pinnasest, st pH-taseme ja mineraalainete tasakaal ning erinevate mineraalainete vahekord. Laborianalüüside kohaselt on puuviljade keskmine happelisus optimaalsel tasemel. Positiivsed tulemused, mis ei ilmne tingimata igas puuviljakasvatuspiirkonnas, leidsid kinnitust ka pinnaseanalüüsides.

Muid „Chelčicko-Lhenické ovoce” eriomadusi nagu lõhn, maitse, külluslikkus, pikaajaline värskus, unikaalsed värvitoonid seostatakse peamiselt erilise mikrokliimaga, mis tuleneb eespool nimetatud tingimustest (metsad, kalatiigid, suhteliselt suur kõrgus, niiskus, udud jms).

„Chelčicko-Lhenické ovoce” kvaliteedi üheks tähtsaks mõjutajaks on keskkonna vähene saastatus raskemetallidega ja sellest tulenev madal puuviljade saastatus, mis on piirnormidest oluliselt väiksem. Samuti aitab sellele kaasa viljapuude bioloogiline kaitse. Chelcice ja Lhenice piirkonnas kaitstakse viljapuid peamiselt bioloogiliste vahenditega. Need on keskkonnasõbralikud ning neil on vaieldamatu eelis keemiliste kaitsevahendite ees. See piirkond on Tšehhi Vabariigis bioloogiliste taime- ja puukaitsevahendite väljatöötamise keskus.

Chelcice ja Lhenice puuviljakasvatuspiirkonna järgmine eritunnus on selle toodangu mitmekesisus võrreldes teiste puuviljakasvatuspiirkondadega.

Puuviljakasvatuse tähtsaks vahendiks piirkonnas on integreeritud puuviljakasvatussüsteem SISPO (vt punkti 4.5 Tootmismeetod), mis on samuti koostatud koostöös kohalike puuviljakasvatajatega. See süsteem aitab oluliselt kaasa puuviljade kõrgemale kvaliteedile ja sellest tulenevalt ka nõudlikuma tarbija rahulolule. Süsteemiga antakse juhiseid, kuidas piirkonnas võimalikult hästi puuvilju kasvatada, ning neid juhiseid ka rakendatakse.

Puuviljakasvatuse sajanditepikkuse traditsiooni käigus on piirkonnas suurenenud ja paranenud kasvatajate teadmised ja kogemused selle kohta, milliseid sordid on kasvatamiseks kõige sobivamad ning kus ja kuidas saab neid kõige parem kasvatada. See protsess jätkub pidevalt.

Päritolunimetus „Chelčicko-Lhenické ovoce” on Tšehhi Vabariigis kaitstud numbriga 194 alates 20. novembrist 2002.

4.6.3.   „Chelčicko-Lhenické ovoce” omaduste ja piirkonna tingimuste vaheline seos viljapuuliikide lõikes

Õunad

Õunad eristuvad ainulaadse erilise vürtsika kauakestva maitse poolest, mis tuleneb suhteliselt suurest õhuniiskusest, kõrge temperatuuri puudumisest suvel ja teisalt päevase ja öise temperatuuri suurest erinevusest, mis on põhjustatud arvukate järvede, tiikide, metsade ja geograafilisele piirkonnale omase reljeefi poolt. See eriline mikrokliima aitab saagikoristusele eelneval perioodil tekitada puuviljades täpse tasakaalu suhkrute, hapete ja aromaatsete ainete vahel, millest tuleneb nende eripärane vürtsikas maitse. Õunad eristuvad ka selle poolest, et kõik kasvatatavad sordid alates suvesortidest kuni hiliste sortideni, mida hoitakse kuni kevadkuudeni reguleeritud õhuga ruumides, säilitavad tarbimiseks sobiva optimaalse küpsusastme pikka aega ilma maitse või aroomi halvenemiseta. Lisaks eristab õunu nende hea kvaliteediga koor, mis tuleneb peamiselt selle geograafilise piirkonna suhteliselt suurest kõrgusest, suviste kuumalainete puudumisest tänu sagedastele ududele ning paksu kastekihi ja päikesepaiste koosmõjust. Teine sellega seotud omadus on Chelcice-Lhenice piirkonnas kasvavate puuviljasortide eksimatult äratuntav värvus.

Murelid

Murelid eristuvad rikkaliku, täidlaselt vürtsika maitse ja karge viljaliha poolest, mida täiendab suur suhkru ja hapete sisaldus ning nendevaheline optimaalne tasakaal. Mõne sordi („Napoleon”, „Kordia”, „Van”) kvaliteedi ja maitse erinevus teiste piirkondadega võrreldes on olnud sedavõrd suur, et neid on tahetud registreerida vastavate sortide piirkondlike mutatsioonidena. Nimetatud omadused on tingitud selle geograafilise piirkonna erilistest pinnasetingimustest ja kaljusest maastikureljeefist. Orgude ja tasandike mullatüübid erinevad mägede omast. Nõlvadel on muld kuivem ja vähem rikkalik, kuid sisaldab piisavalt mineraalaineid, mis on üksteisega heas ja ainulaadses vahekorras. Olulist rolli mängib mulla läbilaskvus. Neid nõlvu on juba mäletamatutest aegadest kasutatud mureliistanduste rajamiseks ja murelipuuridade istutamiseks. Puud kasvavad siin kasutatavast pookealusest sõltumata väga jõuliselt tänu tervele juurestikule, mille jaoks kohalik muld on väga sobiv. Siin puuduvad vettinud alad ja kinnikülmuvad nõod, mis võiksid kahjustada juuri ja puutüvesid või tekitada stressi, mille tagajärjel halveneksid puuviljade maitseomadused.

Hapukirsid

Hapukirsside eripärasteks tunnusteks on vähene ussitamine ja märkimisväärne vastupidavus, mis tuleneb puuviljadele omasest heast kvaliteedist. Need omadused on peamiselt tingitud asjaolust, et tänu suhteliselt suurele kõrgusele ja kasvatamiseks valitud sortidele saabub selles geograafilises piirkonnas koristamiseks sobiv küpsusaste hiljem kui teistes piirkondades. See kohalik eripära on eeliseks tänu sellele, et kõrvaldab vajaduse teha enne koristamist ussitõrjet, mistõttu pestitsiidid ei saa puuviljade kvaliteeti kuidagi mõjutada. Hapukirsside eriliseks omaduseks on veel iseloomulik maitse ja lõhn, mis kajastuvad hiljem jookide ja muude puuviljast valmistatud toodete kvaliteedis. Iseloomulik maitse ja lõhn on tingitud asjaolust, et Chelcice-Lhenice piirkonnas on pinnases väga vähe raskmetalle ja tööstuse ning transpordiga seonduvat reostust. Sellel on soodne mõju puuviljade kvaliteedile.

Ploomid

Ploomid eristuvad kõrge suhkrusisalduse ja rikkaliku aroomi poolest, mis tuleneb temperatuuri kõikumisest, sagedasest udust ja suhteliselt hilisel etapil tekkivast kergest külmast. Need on väga väärtuslikud omadused hilisema hoidisteks ja alkoholiks töötlemise käigus. Ploomi aromaatsete ainete sisaldust hinnatakse kõrgelt ning see puuvili on kodumaiste ja välismaiste töötlejate seas väga nõutud. Tänu suhteliselt külmale kliimale on siin palju vähem viirushaigusi, millel on väga kahjulik mõju puuvilja kvaliteedile. See asjaolu võimaldab siin kasvatada ka kohalikke sorte, mille vastupanuvõimet viirushaigustele ei ole aretusega parandatud. Ennekõike aga mõjutavad erilised looduslikud tingimused positiivselt puuvilja kvaliteeti. Suhteliselt suur õhuniiskus ja sademete hulk võimaldab katta viljapuuaedu rohuga, takistades puuviljade ülekuumenemist ja häireid toitainete omastamises. Rohualade multšimine suurendab pealmise pinnasekihi CO2 sisaldust, millel on puuviljade valmimise ajal soodne mõju suhkru-happe vahekorrale. Kuna selles piirkonnas ei esine kriidist mulda, siis ei kannata puud kunagi ka rauapuuduse käes, mis halvendaks oluliselt puuviljade kvaliteeti.

Punane sõstar ja mustsõstar

Sõstarde eripärased omadused on aroom ja suhkru-happe ideaalne vahekord, mis on tingitud peamiselt viljade erilist kvaliteeti mõjutavatest mulla- ja ilmastikutingimustest.

Chelcice-Lhenice piirkonna nõrgalt happelise pH-ga pinnas on ideaalne sõstarde kasvatamiseks. Sõstra kvaliteeti näitab ka vilja suurus ja vastupidavus, mida mõjutab üsna kõrge loodusliku kaaliumisisaldusega mullaprofiil. See on tähtis tegur, sest muu hulgas vähendab kaaliumipuudus väga kiiresti sõstarde suurust ja vastupidavust. Sõstar on mulla huumusesisalduse suhtes väga nõudlik mari. Tänu Chelcice-Lhenice piirkonna suhteliselt suurele õhuniiskusele ja sademete hulgale kasvuperioodi ajal on võimalik sõstraistandustes kasutada püsivat rohukatet. Rohu regulaarse multšimise ja põõsaste pügamise tagajärjel tekib väga kiiresti huumusekiht, mis mõjutab oluliselt põõsaste kasvu ja elujõulisust ning toodangu kvaliteeti. Tänu piirkonnas iseloomulikule suurele erinevusele kõrge päevase ja madala öise temperatuuri vahel saagikoristuse eelsel perioodil küpsevad siin väga aromaatsed viljad, millel on ideaalne suhkru-happe vahekord. See kajastub edaspidi ka kohalikust toorainest valmistatud toodete kvaliteedis.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Aadress: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře

Aadress:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel

+420 381200011

Faks

+420 381257000

E-post:

tabor@szpi.gov.cz

4.8.   Märgistus:

Chelcice-Lhenice piirkonnast pärinevad puuviljad pakendatakse erinevatesse pakenditesse, millel on reeglina rohelises, kollases ja punases värvikombinatsioonis kiri „Chelčicko-Lhenické ovoce” koos kasvatuskoha omavalitsusüksuse logo ja nimega. Graafilise kujutise kasutamine pakendil ei ole rangelt nõutav.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---