# Den Europæiske Unions C 273/2011

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2011.273.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 273 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang16. september 2011 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2011.273.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 273

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang16. september 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 273/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 273/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  )

1

1

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2011/C 273/02 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 23. august 2011 om et forslag til forordning om udstedelse af euromønter og om et forslag til forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (CON/2011/65) | 2 |

III   Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

Den Europæiske Centralbank

2011/C 273/02

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 23. august 2011 om et forslag til forordning om udstedelse af euromønter og om et forslag til forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (CON/2011/65)

2

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 273/03 | Euroens vekselkurs | 9 |
| 2011/C 273/04 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 10 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2011/C 273/05 | Ajourførte modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 85, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 15, EUT C 64 af 19.3.2009, s. 18, EUT C 239 af 6.10.2009, s. 7EUT C 304 af 10.11.2010, s. 6) | 11 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 273/03

Euroens vekselkurs

9

2011/C 273/04

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

10

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2011/C 273/05

Ajourførte modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 85, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 15, EUT C 64 af 19.3.2009, s. 18, EUT C 239 af 6.10.2009, s. 7EUT C 304 af 10.11.2010, s. 6)

11

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 273/06 | Statsstøtte — Bulgarien — Statsstøtte SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) og SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Påstand om støtte i form af udveksling af ejerskab af privatejede skovarealer til ejerskab af statsejede skovarealer — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (
  1
  ) | 13 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 273/07 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 26 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2011/C 273/06

Statsstøtte — Bulgarien — Statsstøtte SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) og SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Påstand om støtte i form af udveksling af ejerskab af privatejede skovarealer til ejerskab af statsejede skovarealer — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (
  1
  )

1

13

ANDET

Europa-Kommissionen

2011/C 273/07

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 273/01

Den 24. august 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6302. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6302. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

III Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

Den Europæiske Centralbank

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/2

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 23. august 2011

om et forslag til forordning om udstedelse af euromønter og om et forslag til forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb

(CON/2011/65)

2011/C 273/02

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 28. juni 2011 en anmodning fra Europa-Parlamentet om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udstedelse af euromønter (1) (herefter »forslaget til forordning«). Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 5. juli 2011 yderligere to anmodninger fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om a) forslaget til forordning og b) et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (2) (herefter »forslaget til ændringsforordning«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 133, artikel 127, stk. 4, artikel 282, stk. 5 og artikel 128, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF). I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1.   Forslaget til forordning og retsgrundlag

| 1.1. | Forslaget til forordning fastsætter bindende regler for udstedelsen af eurocirkulationsmønter og eurosamlermønter. Forslaget til forordning fastsætter desuden visse mængdebegrænsninger for euroerindringsmønter bestemt til cirkulation og en konsultationsprocedure forud for destruktion af brugbare eurocirkulationsmønter. |
| --- | --- |

1.1.

Forslaget til forordning fastsætter bindende regler for udstedelsen af eurocirkulationsmønter og eurosamlermønter. Forslaget til forordning fastsætter desuden visse mængdebegrænsninger for euroerindringsmønter bestemt til cirkulation og en konsultationsprocedure forud for destruktion af brugbare eurocirkulationsmønter.

| 1.2. | ECB forstår, at forslaget til forordning har til formål at kodificere nuværende ikke-bindende retlige instrumenter og konklusioner (3) vedrørende udstedelse af euromønter (4). ECB forstår endvidere, at formålet med at fastsætte generelle bestemmelser for udstedelse af euromønter på EU-plan er at harmonisere relevant praksis blandt medlemsstaterne (5) samt at tilsikre retssikkerhed og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

1.2.

ECB forstår, at forslaget til forordning har til formål at kodificere nuværende ikke-bindende retlige instrumenter og konklusioner (3) vedrørende udstedelse af euromønter (4). ECB forstår endvidere, at formålet med at fastsætte generelle bestemmelser for udstedelse af euromønter på EU-plan er at harmonisere relevant praksis blandt medlemsstaterne (5) samt at tilsikre retssikkerhed og gennemsigtighed.

| 1.3. | ECB bemærker, at de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF er ansvarlige for udstedelsen af euromønter, mens Parlamentet og Rådet har kompetence til at fastsætte de nødvendige foranstaltninger med hensyn til anvendelse af euroen som fælles valuta i henhold til artikel 133 TEUF. Dertil kommer, at Rådet i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF kan vedtage foranstaltninger med henblik på at harmonisere den pålydende værdi og de tekniske specifikationer for alle mønter, som er bestemt til at sættes i omløb, i den udstrækning det er nødvendigt af hensyn til mønternes problemfrie cirkulation i Unionen. Således skal vedtagelse af EU-lovgivning om udstedelse af euromønter respektere de deltagende medlemsstaters kompetence til at udstede euromønter og deres egenskab af retlige udstedere af euromønter. ECB's opgaver og ansvar, som angivet i TEUF og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (i det følgende benævnt »ESCB-statutten«), berøres ikke af forslaget til forordning, og ECB henstiller, at medlemsstaters problemstillinger vedrørende kompetence til udstedelse af euromønter afklares mellem de berørte medlemsstater og Unionen i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

1.3.

ECB bemærker, at de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF er ansvarlige for udstedelsen af euromønter, mens Parlamentet og Rådet har kompetence til at fastsætte de nødvendige foranstaltninger med hensyn til anvendelse af euroen som fælles valuta i henhold til artikel 133 TEUF. Dertil kommer, at Rådet i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF kan vedtage foranstaltninger med henblik på at harmonisere den pålydende værdi og de tekniske specifikationer for alle mønter, som er bestemt til at sættes i omløb, i den udstrækning det er nødvendigt af hensyn til mønternes problemfrie cirkulation i Unionen. Således skal vedtagelse af EU-lovgivning om udstedelse af euromønter respektere de deltagende medlemsstaters kompetence til at udstede euromønter og deres egenskab af retlige udstedere af euromønter. ECB's opgaver og ansvar, som angivet i TEUF og statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (i det følgende benævnt »ESCB-statutten«), berøres ikke af forslaget til forordning, og ECB henstiller, at medlemsstaters problemstillinger vedrørende kompetence til udstedelse af euromønter afklares mellem de berørte medlemsstater og Unionen i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union.

| 1.4. | Det er tilrådeligt at harmonisere den terminologi, der anvendes i hele forslaget til forordning. I særdeleshed er udtrykkene »udstede« og »sætte i cirkulation« ikke definerede i forslaget til forordning. Dette kan give anledning til spørgsmål vedrørende den retlige forskel i deres betydninger. Begrebet udstedelse antages almindeligvis også at dække over at sætte de relevante euromønter (6) i cirkulation. Derfor er det at foretrække kun at anvende udtrykket »udstede« frem for at anvende begge udtryk, hvilket kunne være misvisende. ECB lader det dog være op til Kommissionen at træffe beslutning om dette sproglige spørgsmål i sine ændringsforslag. |
| --- | --- |

1.4.

Det er tilrådeligt at harmonisere den terminologi, der anvendes i hele forslaget til forordning. I særdeleshed er udtrykkene »udstede« og »sætte i cirkulation« ikke definerede i forslaget til forordning. Dette kan give anledning til spørgsmål vedrørende den retlige forskel i deres betydninger. Begrebet udstedelse antages almindeligvis også at dække over at sætte de relevante euromønter (6) i cirkulation. Derfor er det at foretrække kun at anvende udtrykket »udstede« frem for at anvende begge udtryk, hvilket kunne være misvisende. ECB lader det dog være op til Kommissionen at træffe beslutning om dette sproglige spørgsmål i sine ændringsforslag.

| 1.5. | Hvor ECB foreslår ændringer af forslaget til forordning, vedlægges i bilag I ændringsforslag med en begrundelse herfor. |
| --- | --- |

1.5.

Hvor ECB foreslår ændringer af forslaget til forordning, vedlægges i bilag I ændringsforslag med en begrundelse herfor.

2.   Forslaget til ændringsforordning

| 2.1. | I forslaget til ændringsforordning fastsættes nye bestemmelser, der indfører fælles principper for designet på de nationale sider af ordinære eurocirkulationsmønter og euroerindringsmønter bestemt til cirkulation, samt for medlemsstaternes gensidige information og godkendelse af disse design. |
| --- | --- |

2.1.

I forslaget til ændringsforordning fastsættes nye bestemmelser, der indfører fælles principper for designet på de nationale sider af ordinære eurocirkulationsmønter og euroerindringsmønter bestemt til cirkulation, samt for medlemsstaternes gensidige information og godkendelse af disse design.

| 2.2. | ECB forstår, at forslaget til ændringsforordning fastsætter en procedure for godkendelse eller afvisning af udkast til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter, der afspejler proceduren, som allerede er defineret i henstilling 2009/23/EF. Den eneste forskel er, at Kommissionens kompetence i forslaget til ændringsforordning er udvidet således, at den endeligt godkender eller afviser nye udkast til design i stedet for det relevante underudvalg i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. ECB bemærker, at denne ændring ikke berører dens opgaver og ansvar som angivet i TEUF og ESCB-statutten og henstiller, at ethvert spørgsmål om kompetence, det være sig nationalt som inter-institutionelt, i forbindelse med Kommissionens ovenfor nævnte ansvar koordineres og drøftes i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2.2.

ECB forstår, at forslaget til ændringsforordning fastsætter en procedure for godkendelse eller afvisning af udkast til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter, der afspejler proceduren, som allerede er defineret i henstilling 2009/23/EF. Den eneste forskel er, at Kommissionens kompetence i forslaget til ændringsforordning er udvidet således, at den endeligt godkender eller afviser nye udkast til design i stedet for det relevante underudvalg i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. ECB bemærker, at denne ændring ikke berører dens opgaver og ansvar som angivet i TEUF og ESCB-statutten og henstiller, at ethvert spørgsmål om kompetence, det være sig nationalt som inter-institutionelt, i forbindelse med Kommissionens ovenfor nævnte ansvar koordineres og drøftes i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union.

| 2.3. | Endelig gentager ECB sin tidligere henstilling (7) om at modificere de tekniske specifikationer, der er angivet i Bilag I til forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (8). I særdeleshed bør de vejledende værdier for tykkelsen af euromønter erstattes med faktiske værdier for tykkelsen af euromønter, idet disse er velkendte og brugt som referenceværdi af møntanstalterne til produktion af mønter. I denne henseende henviser ECB til de specifikke ændringsforslag i bilaget til udtalelse CON/2011/18 og anbefaler, at de gennemføres i forbindelse med forordning (EF) nr. 975/98. |
| --- | --- |

2.3.

Endelig gentager ECB sin tidligere henstilling (7) om at modificere de tekniske specifikationer, der er angivet i Bilag I til forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (8). I særdeleshed bør de vejledende værdier for tykkelsen af euromønter erstattes med faktiske værdier for tykkelsen af euromønter, idet disse er velkendte og brugt som referenceværdi af møntanstalterne til produktion af mønter. I denne henseende henviser ECB til de specifikke ændringsforslag i bilaget til udtalelse CON/2011/18 og anbefaler, at de gennemføres i forbindelse med forordning (EF) nr. 975/98.

| 2.4. | Hvor ECB foreslår ændringer af forslaget til ændringsforordning, vedlægges som bilag II ændringsforslag med en begrundelse herfor. |
| --- | --- |

2.4.

Hvor ECB foreslår ændringer af forslaget til ændringsforordning, vedlægges som bilag II ændringsforslag med en begrundelse herfor.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 23. august 2011.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  KOM(2011) 295 endelig.

1

(2)  KOM(2011) 296 endelig.

2

(3)  Rådskonklusioner af 23. november 1998 og af 5. november 2002 om euromønter bestemt til samlerbrug, Kommissionens henstilling 2009/23/EF af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og for udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52), og Kommissionens henstilling 2010/191/EU af 22. marts 2010 om omfanget og virkningerne af eurosedlers og -mønters status som lovligt betalingsmiddel (EUT L 83 af 30.3.2010, s. 70).

3

(4)  Ordinære eurocirkulationsmønter, euroerindringsmønter bestemt til cirkulation og eurosamlermønter.

4

(5)  Forslaget til forordning bidrager navnlig til at undgå, at medlemsstater udvikler forskellig national praksis med hensyn til udstedelse af euromønter, navnlig eurosamlermønter og euroerindringsmønter, der ellers kan bringe målene med og principperne for det europæiske møntvæsen, etableret ved indførelse af euroen, i fare. Se tredje afsnit i ECB's udtalelse CON/2002/12. Alle ECB’s udtalelser findes på ECB's websted http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Se rapport fra Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) for definitionen, rækkevidden og følgerne af eurosedler og -mønter som lovligt betalingsmiddel, s. 5. Rapporten kan ses på http://www.ec.europa.eu

6

(7)  Jf. andet afsnit under »Generelle bemærkninger« og de to ændringsforslag i bilaget til ECB's udtalelse CON/2011/18 af 4. marts 2011 om et forslag til Rådets forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (kodifikation) (EUT C 114 af 12.4.2011, s. 1).

7

(8)  EFT L 139 af 11.5.1998, s. 6.

8

---

BILAG I

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Kommissionen | Ændringer foreslået af ECB (1) |
| --- | --- |
| ECB’s ændringsforslag til Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om udstedelse af euromønter |
| Ændringsforslag 1 |
| Betragtning 2 i forslaget til forordning |
| »(2) | Der eksisterer ingen ufravigelige regler for udstedelsen af euromønter, og det kan resultere i, at medlemsstaterne ikke følger samme praksis, og at der ikke findes tilstrækkeligt integrerede rammer for den fælles valuta. Af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden er det derfor nødvendigt at indføre bindende regler for udstedelsen af euromønter.« |

Tekst foreslået af Kommissionen

Ændringer foreslået af ECB (1)

ECB’s ændringsforslag til Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om udstedelse af euromønter

Ændringsforslag 1

Betragtning 2 i forslaget til forordning

»(2)

Der eksisterer ingen ufravigelige regler for udstedelsen af euromønter, og det kan resultere i, at medlemsstaterne ikke følger samme praksis, og at der ikke findes tilstrækkeligt integrerede rammer for den fælles valuta. Af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden er det derfor nødvendigt at indføre bindende regler for udstedelsen af euromønter.«

| »(2) | Med forbehold af traktatens artikel 128, stk. 2, der fastlægger medlemsstaternes ret til at udstede euromønter, kan manglen på generelle ufravigelige regler for udstedelsen af euromønter resultere i, at medlemsstaterne ikke følger samme praksis, og at der ikke findes tilstrækkeligt integrerede rammer for den fælles valuta. Af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden er det derfor nødvendigt at indføre bindende regler for udstedelsen af euromønter.« |
| --- | --- |

»(2)

Med forbehold af traktatens artikel 128, stk. 2, der fastlægger medlemsstaternes ret til at udstede euromønter, kan manglen på generelle ufravigelige regler for udstedelsen af euromønter resultere i, at medlemsstaterne ikke følger samme praksis, og at der ikke findes tilstrækkeligt integrerede rammer for den fælles valuta. Af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden er det derfor nødvendigt at indføre bindende regler for udstedelsen af euromønter.«

Begrundelse

Begrundelse

Disse indsættelser er nødvendige for at a) bekræfte med tilstrækkelig retlig klarhed, at forslaget til forordning ikke berører medlemsstaternes kompetence til at udstede euromønter i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF, og b) anerkende, at der foreligger en lakune med hensyn til generelle bindende regler for udstedelse af euromønter.

Disse indsættelser er nødvendige for at a) bekræfte med tilstrækkelig retlig klarhed, at forslaget til forordning ikke berører medlemsstaternes kompetence til at udstede euromønter i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF, og b) anerkende, at der foreligger en lakune med hensyn til generelle bindende regler for udstedelse af euromønter.

Ændringsforslag 2

Ændringsforslag 2

Artikel 1 i forslaget til forordning

»Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes regler for udstedelse af eurocirkulationsmønter, herunder erindringsmønter bestemt til cirkulation, for udstedelse af eurosamlermønter og for konsultationer forud for destruktion af brugbare eurocirkulationsmønter.«

»Artikel 1

Genstand

Med forbehold af traktatens artikel 128, stk. 2, der fastlægger medlemsstaternes ret til at udstede euromønter, fastsættes ved denne forordning generelle regler for udstedelse af eurocirkulationsmønter, , for udstedelse af eurosamlermønter og for konsultationer forud for destruktion af brugbare eurocirkulationsmønter.«

Begrundelse

Begrundelse

Disse indsættelser er nødvendige for at a) bekræfte med tilstrækkelig retlig klarhed, at forslaget til forordning ikke berører medlemsstaternes kompetence til at udstede euromønter i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF, og b) anerkende, at der foreligger en lakune med hensyn til generelle bindende regler for udstedelse af euromønter. Desuden forbedrer de ordlyden ved at give en bedre definition af genstanden for forslaget til forordning i forhold til de relevante betingelser i henhold til punkterne 13.1 og 13.3 i den Fælles praktiske vejledning for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen (2). Da den ændrede definition af »eurocirkulationsmønter« udtrykkeligt omfatter euroerindringsmønter bestemt til cirkulation (3), er der ikke behov for en gentagelse heraf i artikel 1.

Disse indsættelser er nødvendige for at a) bekræfte med tilstrækkelig retlig klarhed, at forslaget til forordning ikke berører medlemsstaternes kompetence til at udstede euromønter i henhold til artikel 128, stk. 2, TEUF, og b) anerkende, at der foreligger en lakune med hensyn til generelle bindende regler for udstedelse af euromønter. Desuden forbedrer de ordlyden ved at give en bedre definition af genstanden for forslaget til forordning i forhold til de relevante betingelser i henhold til punkterne 13.1 og 13.3 i den Fælles praktiske vejledning for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen (2

3

Ændringsforslag 3

Ændringsforslag 3

Artikel 2 i forslaget til forordning

»Artikel 2

Definitioner

I denne forordning finder følgende definitioner anvendelse:

1.   »Eurocirkulationsmønter«: euromønter bestemt til at cirkulation, hvis pålydende værdi og tekniske specifikationer er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998.

2.   »Euroerindringsmønter bestemt til cirkulation«: euromønter bestemt til cirkulation, som udstedes til minde om et bestemt tema som angivet i artikel 1f i Rådets forordning (EF) nr. 975/98.

3.   »Eurosamlermønter«: euromønter til samlerbrug, der ikke er bestemt til cirkulation.«

»Artikel 2

Definitioner

I denne forordning finder følgende definitioner anvendelse:

1.   »Eurocirkulationsmønter«: ordinære eurocirkulationsmønter og euroerindringsmønter bestemt til cirkulation, hvis pålydende værdi og tekniske specifikationer er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998.

2.   »Ordinære eurocirkulationsmønter«:

3.   »Euroerindringsmønter bestemt til cirkulation«: euromønter bestemt til cirkulation, som udstedes til minde om et bestemt tema som angivet i artikel 1f i Rådets forordning (EF) nr. 975/98.

4.   »Eurosamlermønter«: euromønter til samlerbrug, der ikke er bestemt til cirkulation.«

Begrundelse

Begrundelse

Den nuværende definition af eurocirkulationsmønter bør præciseres, og en særskilt definition af ordinære eurocirkulationsmønter bør tilføjes for at undgå enhver tvetydighed i forhold til denne terminologi.

Den nuværende definition af eurocirkulationsmønter bør præciseres, og en særskilt definition af ordinære eurocirkulationsmønter bør tilføjes for at undgå enhver tvetydighed i forhold til denne terminologi.

Ændringsforslag 4

Ændringsforslag 4

Artikel 3 i forslaget til forordning

»Artikel 3

Typer af euromønter

Medlemsstaterne kan udstede to typer euromønter: eurocirkulationsmønter, herunder euroerindringsmønter bestemt til cirkulation, og eurosamlermønter.«

»Artikel 3

Typer af euromønter

Medlemsstaterne kan udstede to typer euromønter: eurocirkulationsmønter, , og eurosamlermønter.«

Begrundelse

Begrundelse

Da den ændrede definition af »eurocirkulationsmønter« udtrykkeligt omfatter euroerindringsmønter bestemt til cirkulation (4), er der ikke behov for en gentagelse heraf i artikel 3.

Da den ændrede definition af »eurocirkulationsmønter« udtrykkeligt omfatter euroerindringsmønter bestemt til cirkulation (4

Ændringsforslag 5

Ændringsforslag 5

Artikel 4 i forslaget til forordning

»Artikel 4

Udstedelse af eurocirkulationsmønter

1.   Eurocirkulationsmønter sættes i omløb til deres pålydende værdi.

2.   Uanset stk. 1 kan en mindre andel på ikke over 5 % af den samlede værdi eller mængde af udstedte euromønter udstedes til en værdi, der ligger over deres pålydende værdi, hvis dette er begrundet i møntens særlige kvalitet eller en særlig emballage.«

»Artikel 4

Udstedelse og salg af eurocirkulationsmønter

1.   Eurocirkulationsmønter udstedes og sættes i omløb af de kompetente myndigheder i den enkelte medlemsstat til deres pålydende værdi.

2.   En mindre andel på ikke over 5 % af den samlede udestående værdi eller mængde af udstedte euromønter kan sælges til en værdi, der ligger over deres pålydende værdi, hvis dette er begrundet i møntens særlige kvalitet eller en særlig emballage.«

Begrundelse

Begrundelse

ECB anbefaler, at artikel 4 i forslaget til forordning tilpasses til afsnit 1 i henstilling 2009/23/EF, således at denne bestemmelse stemmer overens med relevant praksis i medlemsstaterne på grundlag af afsnit 1 i henstilling 2009/23/EF.

ECB anbefaler, at artikel 4 i forslaget til forordning tilpasses til afsnit 1 i henstilling 2009/23/EF, således at denne bestemmelse stemmer overens med relevant praksis i medlemsstaterne på grundlag af afsnit 1 i henstilling 2009/23/EF.

Ændringsforslag 6

Ændringsforslag 6

Artikel 6, stk. 2, litra b), i forslaget til forordning

| »b) | de må ikke bære billeder, der ligner dem på en fælles side af eurocirkulationsmønter eller en national side af eurocirkulationsmønter;« |
| --- | --- |

»b)

de må ikke bære billeder, der ligner dem på en fælles side af eurocirkulationsmønter eller en national side af eurocirkulationsmønter;«

| »b) | de må ikke bære billeder, der ligner dem på en fælles side af eurocirkulationsmønter eller en national side af eurocirkulationsmønter, medmindre, for så vidt angår sidstnævnte tilfælde, mønternes udtryk som helhed fortsat nemt kan skelnes fra hinanden;« |
| --- | --- |

»b)

de må ikke bære billeder, der ligner dem på en fælles side af eurocirkulationsmønter eller en national side af eurocirkulationsmønter, medmindre, for så vidt angår sidstnævnte tilfælde, mønternes udtryk som helhed fortsat nemt kan skelnes fra hinanden;«

medmindre, for så vidt angår sidstnævnte tilfælde, mønternes udtryk som helhed fortsat nemt kan skelnes fra hinanden;«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag gør det muligt for medlemsstaterne at opretholde deres nationale traditioner i relation til udstedelse af eurosamlermønter. ECB kan i princippet tilslutte sig udstedelse af eurosamlermønter, der respekterer medlemsstaternes individuelle numismatiske traditioner og praksis (5). Endvidere vil ændringsforslaget bringe ovennævnte bestemmelse i overensstemmelse med Økofinrådets konklusioner af 5. november 2002, der opfordrer medlemsstaterne til at anvende design til deres samlermønter, der som minimum adskiller sig en smule fra dem på de nationale sider af cirkulationsmønterne.

Dette ændringsforslag gør det muligt for medlemsstaterne at opretholde deres nationale traditioner i relation til udstedelse af eurosamlermønter. ECB kan i princippet tilslutte sig udstedelse af eurosamlermønter, der respekterer medlemsstaternes individuelle numismatiske traditioner og praksis (5

Ændringsforslag 7

Ændringsforslag 7

Artikel 6, stk. 3, i forslaget til forordning

»3.   Eurosamlermønter udstedes til eller over pålydende værdi.«

»3.   Eurosamlermønter sælges til eller over pålydende værdi.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag afspejler nøjagtigt den aftale, som medlemsstaterne indgik på Økofinrådets møde den 5. november 2002, hvorefter salg af eurosamlermønter over pålydende værdi er tilladt.

Dette ændringsforslag afspejler nøjagtigt den aftale, som medlemsstaterne indgik på Økofinrådets møde den 5. november 2002, hvorefter salg af eurosamlermønter over pålydende værdi er tilladt.

Ændringsforslag 8

Ændringsforslag 8

Artikel 6, stk. 5, i forslaget til forordning

»5.   Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger til at forhindre, at eurosamlermønter benyttes som betalingsmiddel, f.eks. ved hjælp af en særlig emballage, et autentifikationsbevis, en tidligere meddelelse fra den udstedende myndighed eller udstedelse over pålydende værdi.«

»5.   Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger til at modvirke, at eurosamlermønter benyttes som betalingsmiddel, f.eks. ved hjælp af en særlig emballage, et autentifikationsbevis, en tidligere meddelelse fra den udstedende myndighed eller salg over pålydende værdi.«

Begrundelse

Begrundelse

Medlemsstaterne har ikke foranstaltninger til at forhindre, at eurosamlermønter anvendes som betalingsmiddel i den udstedende medlemsstat. Derfor foreslår ECB, at ordet »forhindre« erstattes af »modvirke«. Af hensyn til konsekvens bør »udstede over pålydende værdi« erstattes med »salg over pålydende værdi«, hvilket mere præcist afspejler ordlyden i Økofinrådets konklusioner af 5. november 2002.

Medlemsstaterne har ikke foranstaltninger til at forhindre, at eurosamlermønter anvendes som betalingsmiddel i den udstedende medlemsstat. Derfor foreslår ECB, at ordet »forhindre« erstattes af »modvirke«. Af hensyn til konsekvens bør »udstede over pålydende værdi« erstattes med »salg over pålydende værdi«, hvilket mere præcist afspejler ordlyden i Økofinrådets konklusioner af 5. november 2002.

---

(1)  Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår indsættelse af ny tekst. Gennemstregning af tekst angiver, hvor ECB foreslår, at tekst udgår.

1

(2)  Se den Fælles praktiske vejledning for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til alle, der arbejder med affattelse af lovtekster i EU's institutioner på: http://eur-lex.europa.eu

2

(3)  Se ændringsforslag 3.

3

(4)  Se fodnote 3.

4

(5)  Se tredje afsnit i udtalelse CON/2002/12.

5

---

BILAG II

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Kommissionen | Ændringer foreslået af ECB (1) |
| --- | --- |
| ECB’s ændringsforslag til Rådets forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb. |
| Ændringsforslag 1 |
| Artikel 1f, stk. 4, i forslaget til ændringsforordning (ny) |
| Ingen nuværende tekst | »4.   Designet af euroerindringsmønter bestemt til cirkulation, som udstedes af alle deltagende medlemsstater, berører ikke disses eventuelle forfatningsmæssige bestemmelser.« |
| Begrundelse


  Dette ændringsforslag tager højde for mulige bestemmelser i national ret og tillader opretholdelse af medlemsstaternes nationale traditioner i relation til udstedelse af euroerindringsmønter bestemt til cirkulation. I denne sidste henseende tilslutter ECB sig i princippet udstedelse af euroerindringsmønter, der respekterer medlemsstaternes individuelle numismatiske traditioner og praksis
   (2). |
| Ændringsforslag 2 |
| Artikel 1g, stk. 1, i forslaget til ændringsforordning |
| »1.   Medlemsstaterne underretter hinanden om udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter, herunder randskriften, og om størrelsen af udstedelsen, inden de formelt godkender disse design.« | »1.   Medlemsstaterne underretter hinanden om udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter, herunder randskriften, og om størrelsen af udstedelsen, inden den formelle godkendelse af disse design.« |
| Begrundelse


  Af sproglige årsager anbefales det at præcisere, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at underrette hinanden om størrelsen af udstedelsen af eurocirkulationsmønter, før sådanne design godkendes. I henhold til artikel 1g, stk. 2 og 3 antages det også, at Kommissionen kontrollerer, at bestemmelserne i forslaget til ændringsforordning overholdes og »hurtigst muligt træffer endelig afgørelse om godkendelse eller afvisning af designet«. ECB foreslår derfor, at sidste del af artikel 1g, stk. 1, ændres således, at medlemsstaterne spiller en rolle i den formelle godkendelse af udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter. |
| Ændringsforslag 3 |
| Artikel l h, litra a), i forslaget til ændringsforordning |
| »a) | finder ikke anvendelse på eurocirkulationsmønter, der er udstedt før ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EU) nr. ... [nummeret på denne ændringsforordning indsættes, når den er vedtaget],« |

Tekst foreslået af Kommissionen

Ændringer foreslået af ECB (1)

ECB’s ændringsforslag til Rådets forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb.

Ændringsforslag 1

Artikel 1f, stk. 4, i forslaget til ændringsforordning (ny)

Ingen nuværende tekst

»4.   Designet af euroerindringsmønter bestemt til cirkulation, som udstedes af alle deltagende medlemsstater, berører ikke disses eventuelle forfatningsmæssige bestemmelser.«

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag tager højde for mulige bestemmelser i national ret og tillader opretholdelse af medlemsstaternes nationale traditioner i relation til udstedelse af euroerindringsmønter bestemt til cirkulation. I denne sidste henseende tilslutter ECB sig i princippet udstedelse af euroerindringsmønter, der respekterer medlemsstaternes individuelle numismatiske traditioner og praksis
   (2).

Dette ændringsforslag tager højde for mulige bestemmelser i national ret og tillader opretholdelse af medlemsstaternes nationale traditioner i relation til udstedelse af euroerindringsmønter bestemt til cirkulation. I denne sidste henseende tilslutter ECB sig i princippet udstedelse af euroerindringsmønter, der respekterer medlemsstaternes individuelle numismatiske traditioner og praksis

2

Ændringsforslag 2

Ændringsforslag 2

Artikel 1g, stk. 1, i forslaget til ændringsforordning

»1.   Medlemsstaterne underretter hinanden om udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter, herunder randskriften, og om størrelsen af udstedelsen, inden de formelt godkender disse design.«

»1.   Medlemsstaterne underretter hinanden om udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter, herunder randskriften, og om størrelsen af udstedelsen, inden den formelle godkendelse af disse design.«

Begrundelse

Begrundelse

Af sproglige årsager anbefales det at præcisere, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at underrette hinanden om størrelsen af udstedelsen af eurocirkulationsmønter, før sådanne design godkendes. I henhold til artikel 1g, stk. 2 og 3 antages det også, at Kommissionen kontrollerer, at bestemmelserne i forslaget til ændringsforordning overholdes og »hurtigst muligt træffer endelig afgørelse om godkendelse eller afvisning af designet«. ECB foreslår derfor, at sidste del af artikel 1g, stk. 1, ændres således, at medlemsstaterne spiller en rolle i den formelle godkendelse af udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter.

Af sproglige årsager anbefales det at præcisere, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at underrette hinanden om størrelsen af udstedelsen af eurocirkulationsmønter, før sådanne design godkendes. I henhold til artikel 1g, stk. 2 og 3 antages det også, at Kommissionen kontrollerer, at bestemmelserne i forslaget til ændringsforordning overholdes og »hurtigst muligt træffer endelig afgørelse om godkendelse eller afvisning af designet«. ECB foreslår derfor, at sidste del af artikel 1g, stk. 1, ændres således, at medlemsstaterne spiller en rolle i den formelle godkendelse af udkastet til design på nye nationale sider på eurocirkulationsmønter.

Ændringsforslag 3

Ændringsforslag 3

Artikel l h, litra a), i forslaget til ændringsforordning

»a)

finder ikke anvendelse på eurocirkulationsmønter, der er udstedt før ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EU) nr. ... [nummeret på denne ændringsforordning indsættes, når den er vedtaget],«

nummeret på denne ændringsforordning indsættes, når den er vedtaget

| »a) | finder ikke anvendelse på eurocirkulationsmønter, der er produceret før ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EU) nr. ... [nummeret på denne ændringsforordning indsættes, når den er vedtaget],« |
| --- | --- |

»a)

finder ikke anvendelse på eurocirkulationsmønter, der er produceret før ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EU) nr. ... [nummeret på denne ændringsforordning indsættes, når den er vedtaget],«

produceret

nummeret på denne ændringsforordning indsættes, når den er vedtaget

Begrundelse

Begrundelse

ECB forstår, at artikel 1h, litra a) dækker eurocirkulationsmønter, der har status som lovligt betalingsmiddel forud for ændringsforordningens ikrafttræden, hvorimod artikel 1h, litra b), fastsætter en overgangsperiode for udskiftning af designstemplerne til eurocirkulationsmønter i overensstemmelse med de nye designbestemmelser. I denne forbindelse anbefaler ECB at erstatte ordet »udstede« med ordet »produceret« i artikel 1h, litra a). Derved vil anvendelsesområdet for undtagelsen i denne bestemmelse blive udvidet til også at omfatte beholdninger af eurocirkulationsmønter, der allerede er præget hos de kompetente myndigheder i de deltagende medlemsstater, men som ikke har status som lovligt betalingsmiddel på tidspunktet for ændringsforordningens ikrafttræden. Herved etableres en retsgaranti for alle de omkostninger, som de nationale centralbanker i Eurosystemet måtte have pådraget sig i forbindelse med produktionen af eurocirkulationsmønter, der endnu ikke har opnået status som lovligt betalingsmiddel på tidspunktet for ændringsforordningens ikrafttræden. ECB bemærker også, at eurocirkulationsmønter udstedt i overgangsperioden i henhold til artikel 1h, litra b), bevarer deres status som lovligt betalingsmiddel, også efter udløbet af overgangsperioden.

ECB forstår, at artikel 1h, litra a) dækker eurocirkulationsmønter, der har status som lovligt betalingsmiddel forud for ændringsforordningens ikrafttræden, hvorimod artikel 1h, litra b), fastsætter en overgangsperiode for udskiftning af designstemplerne til eurocirkulationsmønter i overensstemmelse med de nye designbestemmelser. I denne forbindelse anbefaler ECB at erstatte ordet »udstede« med ordet »produceret« i artikel 1h, litra a). Derved vil anvendelsesområdet for undtagelsen i denne bestemmelse blive udvidet til også at omfatte beholdninger af eurocirkulationsmønter, der allerede er præget hos de kompetente myndigheder i de deltagende medlemsstater, men som ikke har status som lovligt betalingsmiddel på tidspunktet for ændringsforordningens ikrafttræden. Herved etableres en retsgaranti for alle de omkostninger, som de nationale centralbanker i Eurosystemet måtte have pådraget sig i forbindelse med produktionen af eurocirkulationsmønter, der endnu ikke har opnået status som lovligt betalingsmiddel på tidspunktet for ændringsforordningens ikrafttræden. ECB bemærker også, at eurocirkulationsmønter udstedt i overgangsperioden i henhold til artikel 1h, litra b), bevarer deres status som lovligt betalingsmiddel, også efter udløbet af overgangsperioden.

---

(1)  Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår indsættelse af ny tekst. Gennemstregning af tekst angiver, hvor ECB foreslår, at tekst udgår.

1

(2)  Se tredje afsnit i udtalelse CON/2002/12.

2

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/9

---

Euroens vekselkurs (1)

15. september 2011

2011/C 273/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3795 |
| JPY | japanske yen | 105,67 |
| DKK | danske kroner | 7,4476 |
| GBP | pund sterling | 0,87295 |
| SEK | svenske kroner | 9,1940 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2062 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,7355 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,535 |
| HUF | ungarske forint | 285,50 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7092 |
| PLN | polske zloty | 4,3535 |
| RON | rumænske leu | 4,2960 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,4540 |
| AUD | australske dollar | 1,3416 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3635 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,7492 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6778 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7161 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 536,31 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,1860 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,8136 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5125 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 121,04 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2558 |
| PHP | filippinske pesos | 59,678 |
| RUB | russiske rubler | 42,0550 |
| THB | thailandske bath | 41,813 |
| BRL | brasilianske real | 2,3680 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,7573 |
| INR | indiske rupee | 65,6020 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3795

JPY

japanske yen

105,67

DKK

danske kroner

7,4476

GBP

pund sterling

0,87295

SEK

svenske kroner

9,1940

CHF

schweiziske franc

1,2062

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,7355

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,535

HUF

ungarske forint

285,50

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7092

PLN

polske zloty

4,3535

RON

rumænske leu

4,2960

TRY

tyrkiske lira

2,4540

AUD

australske dollar

1,3416

CAD

canadiske dollar

1,3635

HKD

hongkongske dollar

10,7492

NZD

newzealandske dollar

1,6778

SGD

singaporeanske dollar

1,7161

KRW

sydkoreanske won

1 536,31

ZAR

sydafrikanske rand

10,1860

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,8136

HRK

kroatiske kuna

7,5125

IDR

indonesiske rupiah

12 121,04

MYR

malaysiske ringgit

4,2558

PHP

filippinske pesos

59,678

RUB

russiske rubler

42,0550

THB

thailandske bath

41,813

BRL

brasilianske real

2,3680

MXN

mexicanske pesos

17,7573

INR

indiske rupee

65,6020

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/10

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2011/C 273/04

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Portugal

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med rådskonklusionerne af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet, på visse betingelser udstede et vist antal erindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Portugal

Anledningen til erindringsmønten: 500-året for den portugisiske eventyrer Fernão Mendes Pintos fødsel. Pinto udforskede havene og landene i Asien.

Beskrivelse af designet: På møntens indre del er afbildet et sejlskib på flere bølgeformede påskrifter, der refererer til Portugal, Lissabon, hans bog og nogle af hans rejsemål. Under motivet bærer mønten påskriften »Portugal«. Pintos navn er sammen med årstallene 1511 og 2011 placeret øverst i den indre del.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter:

Udstedelsesdato: September 2011

---

(1)  Se EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/11

---

Ajourførte modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 85, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 15, EUT C 64 af 19.3.2009, s. 18, EUT C 239 af 6.10.2009, s. 7
  EUT C 304 af 10.11.2010, s. 6)

2011/C 273/05

Offentliggørelsen af modeller til kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks), er baseret på de oplysninger, medlemsstaterne indberetter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengengrænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Indre Anliggender oplysninger, der ajourføres hver måned.

NEDERLANDENE

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 247 af 13.10.2006

Status

Hver person med særlige privilegier tildeles en status, der angiver, hvilken kategori af privilegerede den pågældende tilhører. Denne status fremgår af en kode på dokumentet for personer med særlige privilegier.

Følgende koder forekommer:

Ved ambassader

| STATUS | KODE |
| --- | --- |
| Diplomatisk personale | AD |
| teknisk og administrativt personale | BD |
| tjenestepersonale | ED |
| private tjenestefolk | PD |

STATUS

KODE

Diplomatisk personale

AD

teknisk og administrativt personale

BD

tjenestepersonale

ED

private tjenestefolk

PD

Ved konsulater

| STATUS | KODE |
| --- | --- |
| konsulært personale | AC |
| teknisk og administrativt personale | BC |
| tjenestepersonale | EC |
| private tjenestefolk | PC |

STATUS

KODE

konsulært personale

AC

teknisk og administrativt personale

BC

tjenestepersonale

EC

private tjenestefolk

PC

Ved internationale organisationer i Nederlandene

| STATUS | CODE |
| --- | --- |
| personale, der behandles som diplomatisk personale | AO |
| teknisk og administrativt personale | BO |
| tjenestepersonale | EO |
| private tjenestefolk | PO eller ZF |

STATUS

CODE

personale, der behandles som diplomatisk personale

AO

teknisk og administrativt personale

BO

tjenestepersonale

EO

private tjenestefolk

PO eller ZF

Særtilfælde

Hvis identitetskort udstedes til nederlændere eller til udlændinge med længerevarende ophold i Nederlandene, udfyldes ovennævnte oplysninger om opholdsstatus med:

| — | koden NL for nederlændere |
| --- | --- |

—

koden NL for nederlændere

| — | koden DV for personer med længerevarende ophold. |
| --- | --- |

—

koden DV for personer med længerevarende ophold.

Image

Image

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/13

---

STATSSTØTTE — BULGARIEN

Statsstøtte SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) og SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Påstand om støtte i form af udveksling af ejerskab af privatejede skovarealer til ejerskab af statsejede skovarealer

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

2011/C 273/06

Ved brev af 29. juni 2011 der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Bulgarien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, over for ovennævnte (påståede) støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til den støtteforanstaltning, over for hvilken Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for statsstøtte |
| J-70 3/219 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for statsstøtte

J-70 3/219

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Bulgarien. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

BESKRIVELSE AF DEN PÅSTÅEDE FORANSTALTNING

Kommissionen modtog den 17. juli 2008 en klage fra en klager, som ønskede at forblive anonym. Klagen omhandlede påstået statsstøtte som følge af ombytning mellem statsejede landområder og privatejede landområder i Bulgarien. Ifølge klagen skulle den bulgarske stat have ombyttet statslige skovområder med private områder på basis af en pris, der ligger under markedsprisen. I en række tilfælde blev ombytningen af skovarealer fulgt op af en ændring i anvendelsen af de ombyttede arealer (fra skov til byggejord), hvorved værdien af den ombyttede jord blev endnu højere.

Såvel ombytningen som ændringen i anvendelsen af jorden var baseret på bulgarsk lovgivning, som trådte i kraft inden Bulgariens tiltrædelse af EU. Ombytningen af skovarealer med private parter og de efterfølgende ændringer i anvendelsen af jorden blev forbudt henholdsvis suspenderet i 2009. Klagerne kræver, at den påståede støtte som følge af ombytningerne og ændringerne i jordens status skal erklæres ulovlige og uforenelige, og at støtten skal tilbagebetales.

Ifølge klagerne er de potentielle støttemodtagere fysiske personer, selskaber og kommuner (ofte aktive på ejendomsmarkedet og/eller turistområdet), som byttede deres skovarealer med statsejede skovarealer.

Ifølge klagerne blev der ydet statsstøtte i forbindelse med skovombytningen, der foregik i to faser. I første fase blev statsejede skove byttet med privatejede skove på ulige vilkår, hovedsagelig på grund at de statslige skoves strategiske beliggenhed. Derefter godkendte den kompetente myndighed, at den tidligere statsejede skovs tildelte status blev ændret til byzone, således at der var mulighed for at bygge på området. Når begge faser var afsluttet, havde virksomhederne mulighed for at opnå en økonomisk gevinst, da priserne på den statsejede jord og/eller den senere ændring af jordens anvendelse var lavere end markedsprisen for tilsvarende jord solgt til markedspris. Der blev hermed skabt en statsstøtteordning på baggrund af den bulgarske lovgivning.

Priserne på de skovarealer, som staten — som ejer af arealerne — bytter, bestemmes på basis af en særlig bulgarsk forordning, dvs. forordningen om beregning af basispriser, priser på jord i udelukkede områder og fastsættelse af brugsret og servitutter til skovområder (»Forordningen om basispriser«).

Den pris, der fastsættes på basis af forordningen om basispriser, er lavere end markedsprisen. Koefficienterne for fastsættelse af de administrative priser er desuden ikke blevet tilstrækkeligt ajourført mellem 2004 og 2010. Ifølge klagerne anvendes den reelle markedspris på statsskovene aldrig i ombytningstransaktioner.

VURDERING AF STØTTEN

De bulgarske myndigheder har ikke i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i EUFT, anmeldt en foranstaltning om tildeling af støtte i forbindelse med ombytning af skovarealer, inden denne blev gennemført. Hvis Kommissionen derfor fastslår, at der foreligger statsstøtte, vil denne støtte være ulovlig. Hvis det endvidere konstateres, at støtten ikke er forenelig med det indre marked, skal den tilbagesøges.

Efter en foreløbig vurdering af sagen nærer Kommissionen tvivl om, hvorvidt den af Bulgarien anvendte metode for fastsættelse af de administrative priser, resulterer i priser, der er så tæt som mulige på markedspriserne, især i situationer, der er præget af store prisstigninger. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at skovombytningen indebærer statsstøtte. Kommissionen kan på dette stadium ikke udelukke, at ombytningerne ikke er uløseligt forbundet med de mulige senere ændringer i anvendelsen af jorden, som godkendes ved administrativ procedure, og som resulterer i fordele for ejerne af de ombyttede arealer. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at ændringerne i status for den ombyttede jord indebærer statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i EUFT. Kommissionen nærer tvivl om, hvorvidt mekanismen for fastsættelse af administrative priser for ombytning af jord omfatter statsstøtte, hvorvidt ombytningstransaktionerne og den efterfølgende ændring af jordens status ikke er uløseligt forbundet med hinanden og om, hvorvidt ændringen af jordens status ikke indebærer statsstøtte.

Kommissionen råder ikke over informationer, der giver mulighed for at konkludere, hvorvidt en eventuel støtte som følge af ombytning af skovarealer og den efterfølgende ændring i jordens anvendelse giver mulighed for at realisere EU's målsætninger, eller hvorvidt en sådan støtte ydes i overensstemmelse med de relevante kriterier i de forskellige statsstøtteinstrumenter. Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt de omhandlede foranstaltninger er forenelige med det indre marked.

BREVETS ORDLYD

»Комисията би желала да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от Вашите власти относно мерките, посочени по-горе, реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“).

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907). |
| --- | --- |

(1)

На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907).

| (2) | Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375). |
| --- | --- |

(2)

Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375).

| (3) | На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063). |
| --- | --- |

(3)

На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063).

| (4) | На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(4)

На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си.

| (5) | На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008). |
| --- | --- |

(5)

На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008).

| (6) | По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123). |
| --- | --- |

(6)

По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123).

| (7) | На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008. |
| --- | --- |

(7)

На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008.

| (8) | По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(8)

По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си.

| (9) | На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635). |
| --- | --- |

(9)

На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635).

| (10) | На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи.

| (11) | На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(11)

На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (12) | На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777). |
| --- | --- |

(12)

На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777).

| (13) | На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272). |
| --- | --- |

(13)

На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272).

| (14) | На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777). |
| --- | --- |

(14)

На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777).

| (15) | На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(15)

На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (16) | На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737). |
| --- | --- |

(16)

На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737).

| (17) | На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003). |
| --- | --- |

(17)

На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003).

| (18) | На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г. |
| --- | --- |

(18)

На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г.

| (19) | С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08. |
| --- | --- |

(19)

С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08.

| (20) | На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията. |
| --- | --- |

(20)

На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията.

2.   ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

| (21) | След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост. |
| --- | --- |

(21)

След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост.

| (22) | Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

(22)

Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост.

| (23) | Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност. |
| --- | --- |

(23)

Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност.

| (24) | Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече. |
| --- | --- |

(24)

Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече.

| (25) | Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(25)

Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г.

| (26) | На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти. |
| --- | --- |

(26)

На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти.

2.1.   Бенефициерите

| (27) | Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост. |
| --- | --- |

(27)

Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост.

2.2.   Размерът на помощта

| (28) | На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis. |
| --- | --- |

(28)

На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis.

2.3.   Предоставяне на помощта според жалбоподателите

| (29) | Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ.

| (30) | Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“). |
| --- | --- |

(30)

Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“).

| (31) | Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост. |
| --- | --- |

(31)

Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост.

| (32) | Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика. |
| --- | --- |

(32)

Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика.

2.4.   Предварително становище на българските власти

| (33) | Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“). |
| --- | --- |

(33)

Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“).

| (34) | След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(34)

След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

| (35) | Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:







  Годината, през която е извършена замяната | Брой замени | Случаи на променен статут на земята |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 г. | 15 | 3 |
| 2007 г. | 23 | 8 |
| 2008 г. | 62 | 4 |
| 2009 г. | 47 | 0 |

(35)

Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:

Годината, през която е извършена замяната

Брой замени

Случаи на променен статут на земята

2006 г.

15

3

2007 г.

23

8

2008 г.

62

4

2009 г.

47

0

| (36) | Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет. |
| --- | --- |

(36)

Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.

| (37) | Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България. |
| --- | --- |

(37)

Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България.

| (38) | Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби. |
| --- | --- |

(38)

Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби.

2.5.   Уведомяване за държавна помощ

| (39) | Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ. |
| --- | --- |

(39)

Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ.

2.6.   Правно основание

| (40) | Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:






  а) | Законът за горите на България; |
| --- | --- | --- |

(40)

Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:

а)

Законът за горите на България;

| б) | Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд; |
| --- | --- |

б)

Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд;

| в) | Законът за държавната собственост (6) |
| --- | --- |

в)

Законът за държавната собственост (6)

| г) | Законът за задълженията и договорите (7). |
| --- | --- |

г)

Законът за задълженията и договорите (7).

3.   ОЦЕНКА НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ПОМОЩ И НА НЕЙНАТА СЪВМЕСТИМОСТ

3.1.   Наличие на държавна помощ

| (41) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(41)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

3.1.1.   Неразривна връзка между замяната и промяната на предназначението на земята

| (42) | Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8) |
| --- | --- |

(42)

Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8)

| (43) | От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка. |
| --- | --- |

(43)

От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка.

| (44) | С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани. |
| --- | --- |

(44)

С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани.

| (45) | Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката. |
| --- | --- |

(45)

Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката.

3.1.2.   Потенциална държавна помощ при промяна на предназначението на земята

| (46) | Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ.

| (47) | Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(47)

Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

3.1.3.   Потенциална държавна помощ при замяната на горска земя

3.1.3.1.   Замените като обща мярка

| (48) | При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ. |
| --- | --- |

(48)

При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ.

| (49) | Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето. |
| --- | --- |

(49)

Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето.

| (50) | С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка.

3.1.3.2.   Държавна помощ при сделките за замени

| (51) | С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(51)

С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

Общи

| (52) | В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение. |
| --- | --- |

(52)

В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение.

| (53) | Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10). |
| --- | --- |

(53)

Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10).

| (54) | В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка. |
| --- | --- |

(54)

В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка.

| (55) | В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт. |
| --- | --- |

(55)

В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт.

| (56) | Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:






  а) | Независима експертна оценка
  Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.
  „Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:






  — | е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:

а)

Независима експертна оценка

Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.

„Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:

—

е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация,

| — | има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите. |
| --- | --- |

—

има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите.

Ако в някоя държава-членка няма установена съответна академична квалификация, оценителят на активи би трябвало да бъде член на призната професионална организация, занимаваща се с оценка на земя и сгради, или:

| — | да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут, |
| --- | --- |

—

да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут,

| — | да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място. |
| --- | --- |

—

да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място.

Оценителят би трябвало да е независим в изпълнение на задачите си, т.е. публичните органи не би трябвало да имат право да му дават нареждания по отношение на резултата от оценката му. Държавните служби за оценка и държавните служители или други служители следва да се считат за независими, при условие че може на практика да се изключи упражняване на противозаконно влияние върху техните заключения.

„Пазарна стойност“ означава цената, на която биха могли да бъдат продадени земята и сградите съгласно частен договор между склонния да продаде продавач и необвързан купувач в деня на оценката, като се приема, че собствеността е публично предложена на пазара, пазарните условия позволяват редовна продажба и е предоставен достатъчен срок за водене на преговори за продажба, съобразен с характера на собствеността.

Оценка преди сделката

| (57) | Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(57)

Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

Независимост на оценителите

| (58) | Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“. |
| --- | --- |

(58)

Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“.

| (59) | На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя. |
| --- | --- |

(59)

На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя.

Пазарна цена, определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка

| (60) | Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. |
| --- | --- |

(60)

Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка.

| (61) | Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена. |
| --- | --- |

(61)

Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена.

| (62) | Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота). |
| --- | --- |

(62)

Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота).

| (63) | Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

(63)

Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени.

| (64) | Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:
  Km = 1 + g + m + s + р, където:






  s – | коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25) |
| --- | --- | --- |
| m – | коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20) |
| p – | коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2) |
| g = | изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи: |

(64)

Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:

Km = 1 + g + m + s + р, където:

s –

коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25)

m –

коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20)

p –

коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2)

g =

изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи:

| Група 1 | Група 2 | Група 3 | Група 4 | Група 5 | Група 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| София (от 0,00 до 0,7) | Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50) | Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40) | Други областни градове (от 0,00 до 0,35) | Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30) | Други общински центрове (от 0,00 до 0,10) |

Група 1

Група 2

Група 3

Група 4

Група 5

Група 6

София (от 0,00 до 0,7)

Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)

Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)

Други областни градове (от 0,00 до 0,35)

Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)

Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)

| (65) | Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу: | Добавка
  (BGN/хектари) |
| --- | --- | --- |
| София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето | 5 000 |
| Населени места от I и II категория | 2 000 |
| Населени места III и IV категория | 1 000 |
| Населени места от V и VI категория | 500 |
| Населени места от VII и VIII категория | 0 |

(65)

Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу:

Добавка

(BGN/хектари)

София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето

5 000

Населени места от I и II категория

2 000

Населени места III и IV категория

1 000

Населени места от V и VI категория

500

Населени места от VII и VIII категория

0

| (66) | Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята. |
| --- | --- |

(66)

Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята.

| (67) | Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност. |
| --- | --- |

(67)

Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.

| (68) | Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път. |
| --- | --- |

(68)

Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път.

| (69) | Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест). |
| --- | --- |

(69)

Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест).

| (70) | По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот. |
| --- | --- |

(70)

По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот.

| (71) | За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:






  Черноморско крайбрежие, първа зона | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Черноморско крайбрежие, втора зона | К = 5 |
| Курортни зони, курорти и селища с национално значение | К = 4 |
| Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии | К = 3 |
| Курортни зони, курорти и селища с местно значение | К = 4 |

(71)

За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:

Черноморско крайбрежие, първа зона

К = 6

Черноморско крайбрежие, втора зона

К = 5

Курортни зони, курорти и селища с национално значение

К = 4

Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии

К = 3

Курортни зони, курорти и селища с местно значение

К = 4

| (72) | В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи. |
| --- | --- |

(72)

В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.

| (73) | Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“. |
| --- | --- |

(73)

Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“.

| (74) | На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища. |
| --- | --- |

(74)

На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища.

| (75) | В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“ |
| --- | --- |

(75)

В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“

Пазарна стойност към датата на оценката и предоставяне на икономическо предимство

| (76) | Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(76)

Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

| (77) | На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод. |
| --- | --- |

(77)

На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод.

| (78) | През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци. |
| --- | --- |

(78)

През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци.

| (79) | В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени. |
| --- | --- |

(79)

В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени.

| (80) | В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията. |
| --- | --- |

(80)

В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията.

| (81) | Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени. |
| --- | --- |

(81)

Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени.

| (82) | Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г. |
| --- | --- |

(82)

Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г.

| (83) | Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ). |
| --- | --- |

(83)

Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ).

Оставащи условия от член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (84) | Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори. |
| --- | --- |

(84)

Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори.

| (85) | Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(85)

Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС.

3.1.4.   Заключение относно наличието на държавна помощ

| (86) | С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата. |
| --- | --- |

(86)

С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата.

| (87) | В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:






  i) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; |
| --- | --- | --- |

(87)

В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:

i)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;

| ii) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

ii)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.

Тогава размерът на държавната помощ би се равнявал на стойността на ii), намалена със стойността на i).

Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата в административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, който е включен в транзакцията.

3.2.   Законосъобразност на възможната помощ

| (88) | Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване. |
| --- | --- |

(88)

Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване.

| (89) | Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14). |
| --- | --- |

(89)

Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14).

3.3.   Съвместимост на потенциалната държавна помощ

| (90) | Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(90)

Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар.

| (91) | Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(91)

Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар.

| (92) | Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар.

| (93) | По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(93)

По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (94) | Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки.

| (95) | Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(95)

Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар.

3.4.   Съмнения и основания за откриване

| (96) | Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(96)

Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (97) | Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение. |
| --- | --- |

(97)

Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение.

| (98) | В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана. |
| --- | --- |

(98)

В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана.

| (99) | Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. |
| --- | --- |

(99)

Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната.

| (100) | Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела. |
| --- | --- |

(100)

Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела.

| (101) | Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността.

| (102) | В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ. |
| --- | --- |

(102)

В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ.

4.   РЕШЕНИЕ

| (103) | С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта. |
| --- | --- |

(103)

С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта.

| (104) | По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя. |
| --- | --- |

(104)

По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя.

| (105) | Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера. |
| --- | --- |

(105)

Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера.

| (106) | Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.« |
| --- | --- |

(106)

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.«

---

(1)  Българският Закон за горите, обнародван в ДВ, бр. No 125 от 29 декември1997 г.

1

(2)  Приета с Постановление на Министерски съвет No 252 от 6 ноември 2003 г., обнародвана в българския Държавен вестник, бр. No 101 от 18 ноември 2003 г. (последно изменена в ДВ, бр. No 1 от 5 януари 2007 г.).

2

(3)  Жалбоподателите изчисляват, че размерът на помощта при 15 сделки, избрани от 147 замени, вече би бил между 55 млн. евро (ако се отчита само замяната) и 126 млн. евро (ако се вземе предвид промяната в предназначението на земята). Според предоставената от тях информация размерът на помощта във всяка една от тези 15 сделки (без да се взема предвид потенциалната промяна в предназначението на земята) варира от 340 360 EUR до 27,9 млн. евро. Въпреки че тази оценка се отнася единствено до разликата между административната и пазарната цена на горските парцели държавна собственост (т.е. предимство за частната страна), като се има предвид, че парцелите частна собственост са били като цяло разположени в по-малко атрактивни райони, разликата между тяхната административна и пазарна цена (т.е. предимство за публичната страна) изглежда не толкова голяма. Поради това жалбоподателите твърдят, че действителният размер на държавната помощ, предоставена на частната страна, т.е. разликата между предимствата за частната страна и предимствата за публичната страна, все още би могла да бъде значителна.

3

(4)  Въз основа на информацията, предоставена от властите, това изглежда обхваща само 3 общини. За останалата част от страната те не предоставиха информация.

4

(5)  ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3.

5

(6)  Обнародван в ДВ No 44 от 21 май 1996 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 41 от 2 юни 2009 г.)

6

(7)  Обнародван в ДВ No 275 от 22 ноември 1950 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 50 от 30 май 2008 г.)

7

(8)  Неизвестен брой планирани промени на предназначението могат да бъдат блокирани от мораториума, наложен през 2009 г.

8

(9)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

9

(10)  Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3).

10

(11)  В случаите, когато един имот попада едновременно в повече от една зона, при оценяването му се взема под внимание по-високият коефициент.

11

(12)  Дело C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, [2010], Сборник, стр. I-0000, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:62009J0239:EN:HTML

12

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(13)  В тази връзка, моля, отбележете, че схемата на замени не е била въведена преди 1994 г., не е била включена като съществуваща помощ в приложение към Договора за присъединяване на България, нито е било отправено уведомление за нея по време на междинния механизъм. Поради това не може да се счита, че тя представлява съществуваща държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета.

13

(14)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

14

(15)  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

15

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 16.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/26

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 273/07

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ« (FASOLIA VANILIES FENEOU)

EF-Nr.: EL-PGI-0005-0839-21.12.2010

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Φασόλια Βανίλιες Φενεού« (Fasolia Vanilies Feneou)

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Grækenland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.6. | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6.

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Fasolia Vanilies Feneou« er udbælgede tørrede bønner fra en lokal sort af bælgfrugtarten Phaseolus vulgaris.

Fysiske egenskaber: bønnerne er hvide, ovale, tyndskindede og meget små — 1 000 frø vejer mellem 270 og 280 g, så der er tale om en småfrøet sort.

»Fasolia Vanilies Feneou« er en proteinkilde (mindst 18 %). De kemiske egenskaber, der giver »Fasolia Vanilies Feneou« de kendetegn, som adskiller dem fra andre bønner på markedet, er:

| Nr. | Parameter | Fasolia Vanilies Feneou | Andre bønner (af arten Phaseolus vulgaris) | Konklusion |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kostfibre | 27,9-29,9 % w/w | 13,2 % w/w. | op til 54,4 % flere kostfibre |
| 2. | Fedt- | 1,7-1,9 % w/w | 2-2,5 % w/w | op til 10 % mindre fedt |
| 3. | Energiværdi | 225-233 kcal/100 g | 296 kcal/100 g | lavere kalorieindhold |
| 955-963 kJ/100 g | 1 236 kJ/100 g |
| 4. | Calcium | 2 970-2 988 mg/kg | 1 312 mg/kg | op til 56 % mere calcium |
| 5. | Natrium | 97,1-98,1 mg/kg | 354 mg/kg | lavere saltindhold |
| 6. | Aske | 3,9-4,1 % w/w | 4,4 % w/w | lavere askeindhold |

Nr.

Parameter

Fasolia Vanilies Feneou

Andre bønner (af arten Phaseolus vulgaris)

Konklusion

1.

Kostfibre

27,9-29,9 % w/w

13,2 % w/w.

op til 54,4 % flere kostfibre

2.

Fedt-

1,7-1,9 % w/w

2-2,5 % w/w

op til 10 % mindre fedt

3.

Energiværdi

225-233 kcal/100 g

296 kcal/100 g

lavere kalorieindhold

955-963 kJ/100 g

1 236 kJ/100 g

4.

Calcium

2 970-2 988 mg/kg

1 312 mg/kg

op til 56 % mere calcium

5.

Natrium

97,1-98,1 mg/kg

354 mg/kg

lavere saltindhold

6.

Aske

3,9-4,1 % w/w

4,4 % w/w

lavere askeindhold

»Fasolia Vanilies Feneou« har organoleptiske kendetegn, som adskiller dem fra andre bønner og gør dem særlig attraktive for forbrugerne: deres sødlige smag og den omstændighed, at de er hurtige at koge og ikke koger ud — efter kogning har de en blød konsistens indvendig, men skindet er stadig intakt.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle faser af produktionsprocessen, fra dyrkning (forberedelse af jorden, gødning, såning, vanding, ukrudtsbekæmpelse, plantebeskyttelse) til høstning, tørring og udbælgning af produktet, skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Emballagen skal være påført betegnelsen »ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ« ΠΓΕ (»Fasolia Vanilies Feneou« B.G.B.) samt andre betegnelser, som den nationale lovgivning og EU-retten måtte foreskrive.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det afgrænsede geografiske produktionsområde for »Fasolia Vanilies Feneou« er hele kommunen Feneos, i præfekturen Korinthía i regionen Peloponnes.

Feneos-området, hvor bønnerne dyrkes, er en slette med et samlet opdyrket areal på 4 710 hektar, der er omgivet og beskyttet af bjerge: Helmos — Dourdouvana, Killini, Oliyirtos — Saïtas. Det omsluttede Feneos-bækken (kunstig sø) er en særegenhed i Peloponnesregionen. Det er omgivet af gran- og fyrreskov, der strækker sig ned til søbredden. Dette specifikke, enestående miljø af skovklædte bjerge, der omgiver Feneos-sletten, er sammen med den kunstige sø Doxa med til at skabe et mikroklima, der egner sig til dyrkning af et produkt af højeste kvalitet.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Jordbund

Jordbunden er dyb og frugtbar, hovedsagelig leret sand eller sandet ler, med en høj vandbindingsevne. Den er rig på kalk og forfor, men har et lavt indhold af kalium og magnesium. Størstedelen af jordbunden er svagt sur (pH < 7). »Fasolia Vanilies Feneou« dyrkes på bunden af den gamle Doxa-sø, der var en naturlig sø, og området har bevaret sin relative fugtighed. Alle disse faktorer medvirker til at gøre jordbunden velegnet til dyrkning af »Fasolia Vanilies Feneou«.

Klima

Generelt betragtet har området fastlandsklima med kolde vintre og kølige somre. Imidlertid giver det omfattende skovdække på bjergene, der omgiver Feneos-sletten, et mildere klima med vådere vintre og køligere somre. Den månedlige gennemsnitstemperatur er 28,8 °C (maksimum) og 0,6 °C (minimum), mens den årlige gennemsnitstemperatur er 12,8 °C.

Doxa-søen bidrager også til områdets milde forår. Den gennemsnitlige årlige nedbør er 600 mm. Bønner trives med meget vand, og kombinationen af ideelle temperaturer og relativ fugtighed skaber fortrinlige vækstvilkår for bønnerne.

Menneskelige faktorer

Det er den menneskelige faktor, der sikrer den bedst mulige udnyttelse af jordbunds- og klimaforholdene i Feneos-området, og som er afgørende for produktionen af et produkt af højeste kvalitet og for produktets omdømme uden for præfekturets grænser.

De dyrkningsmetoder, som producenterne i Feneos benytter, bygger på års erfaring og traditioner, der er overleveret fra generation til generation. De består af manuelle metoder, fra såning til tørring og udbælgning samt minimal brug af pesticider og kunstgødning. Desuden forestår landmændene selv en eksklusiv udvælgelse af frø fra »Fasolia Vanilies Feneou« til såning det følgende år med det formål at beskytte plantematerialets renhed.

5.2.   Produktets egenart:

»Fasolia Vanilies Feneou« er blevet dyrket systematisk i Feneos-området siden slutningen af det 19. århundrede. Bønnerne er blevet dyrket i mange år på grund af deres særlige egenskaber: de er meget små, ensfarvet hvide, fint udseende, blanke bønner, der er ovale og ikke nyreformede som de fleste andre bønner, med et tyndt skind, der betyder, at de er nemme og hurtige at koge. De har en sødlig smag og er meget nærende.

Det lokale navn »Vanilia« har producenterne selv givet bønnerne for at understrege deres hvide farve og den særlige søde smag, der minder om vanilje. Disse særlige kvalitetskendetegn adskiller produktet fra andre bønner og gør det mere efterspurgt på markedet.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Beskrivelse af sammenhængen mellem produktets kvalitet og det afgrænsede geografiske område

De særlige kendetegn ved »Fasolia Vanilies Feneou« hænger sammen med områdets klima og jordbund og med brugen af plantemateriale, der er tilpasset til det lokale miljø.

Da bønnerne er optimalt tilpasset til områdets fastlandsklima og jordbundsvilkår, vokser de fortrinligt her. Jordbunden, der er veldrænet og generelt svagt sur, har sammen med de forholdsvis milde, våde vintre og kølige somre afgørende betydning for bønnernes kvalitet, og resultatet er en afgrøde med blankt, tyndt skind og blødt kød. Disse forhold frembringer bønner med høj vandbindingsevne, lavt askeindhold og bedre organoleptiske kendetegn, herunder den særlige søde smag og den omstændighed, at de er velegnede til kogning.

Desuden spiller områdets enestående naturlige miljø med bjergene, der beskytter Feneos-sletten mod kraftige vinde, den kunstige sø Doxa og gran- og fyrreskoven, der omgiver den, og som strækker sig helt ned til søbredden, en afgørende rolle. Disse faktorer er med til at skabe ideelle vilkår for dyrkning af bønnerne og give dem de særlige kendetegn, der adskiller dem fra lignende bønnesorter, der dyrkes andre steder.

Dyrkningsmetoderne, som de lokale landmænd har anvendt i over 100 år, bidrager sammen med de gunstige jordbunds-, klima- og miljøforhold til produktets særlige egenskaber. Bønneproducenternes dyrkningsmetoder er de samme, som deres forfædres, og hovedparten af arbejdet, herunder hypning, høstning, udvælgelse og emballering, foregår stadig manuelt. Resultatet er et produkt med et pænt udseende og en ensartet form, fri for fremmedlegemer og revnede frø. Den minimale brug af pesticider og kunstgødning, der forringer produktet, og de lokale producenters omhyggelige udvælgelse af frø til næste års afgrøde med det formål at bevare den lokale sorts renhed resulterer i et produkt af højeste kvalitet.

Den nære sammenhæng mellem produktet og det afgrænsede geografiske område og i øvrigt den meget lokaliserede dyrkning på Feneos-sletten er tydeliggjort ved gentagne forsøg på at dyrke bønnerne i tilstødende områder. Disse forsøg har ikke været nogen succes — kvaliteten af de bønner, der dyrkes uden for det afgrænsede geografiske område, er mærkbart ringere, særlig når det gælder udseendet, skindets finhed og smagen.

Beskrivelse af sammenhængen mellem produktets omdømme og det afgrænsede geografiske område

Henvisninger i et tobindsværk om Feneos' folklore af Vassilios Sarlis vidner om bønnernes betydning i dette område og deres omdømme som de mest velsmagende bønner. Ifølge den græske mytologi var bælgplanter en gave fra gudinden Demeter til indbyggerne i Feneos som tak for deres gæstfrihed, da hun ledte efter sin datter Persefone, der var blevet bortført af Hades. Hades forsøgte at trække hende ned i underverdenen gennem Feneos-søens dyb. Indbyggerne i Feneos var derfor de første, der spiste bælgplanter, og det er måske derfor, at deres bønner fik ry for at være de mest velsmagende. Det nævnes også, at bønner er den mest udbredte bælgplante, efterfulgt af linser og kikærter.

Den systematiske dyrkning af bønner i området begyndte i slutningen af det 19. århundrede, da Feneos-søen tørrede ud. En række kilder vidner om produktets omdømme og dets nære tilknytning til Feneos-området:

Ifølge et dokument udstedt af Feneos' civilret i først instans den 25. marts 1910 skulle en kvægbruger betale erstatning til en bønneavler, fordi hans dyr havde beskadiget bønneafgrøden.

Forskning udført af Panos Dimitrios (PhD) beskriver den intensive dyrkning af »Fasolia Vanilies Feneou« i området i 1950'erne.

Siden 1980 afholdes der hvert år i landsbyen Steno en »Fasolada Festival«, der af avisen Eleftheros Tipos klassificeres som en turistattraktion. Festivalen, der finder sted i oktober måned (når »Fasolia Vanilies Feneou« høstes), fejrer afgrødens betydning i området og den omstændighed, at dens ry har bredt sig vidt omkring.

Data fra den græske statistikmyndighed dokumenterer den vedvarende dyrkning af »Fasolia Vanilies Feneou« fra 1993 til 2003.

Kontrolundersøgelser gennemført af de korintiske præfekturmyndigheders landbrugsdirektorat som led i udligningsgodtgørelsesordningen og enkeltbetalings-ordningen vidner om, at »Fasolia Vanilies Feneou« traditionelt har været dyrket i området i mange år og er af enestående kvalitet.

En besøgende i området mindedes, hvordan han forbandt Feneos-sletten og dens lækre »vaniljebønner« med sine barndomsår.

Den berømte »Fasolia Feneou« er nævnt i to udgaver af avisen Kathimerini (24. oktober 2006 og 17. november 2007).

Den traditionelle fasolada (bønnesuppe), der laves af »Fasolia Feneou«, er nævnt i aviserne Ta Nea (16. februar 2007) og Eleftheros Tipos (4. oktober 2008).

I tv-programmet Boukia kai Sinkhorio har Ilias Mamalakis vist, hvordan man laver Boulia (Polispori) Feneos med den typiske hvide »Fasolia Vanilies Feneou« som en af hovedingredienserne.

»Fasolia Vanilies Feneou« er blevet nævnt i to episoder af Menoume Ellada på det græske statsfjernsyn (oktober 2006 og 2007) og på ET3 i februar 2009.

»Fasolia Vanilies Feneou« er højt værdsat, ikke blot af forbrugerne, men også af producenterne, fordi de indbringer en pris, der kan være op til 75 % højere end prisen på andre bønner, hvis betegnelse ikke er beskyttet.

Kort sagt: historiske og bibliografiske data, artikler i lokale og landsdækkende aviser, tv-udsendelser og materiale på internettet (Wikipedia mv.), hovedsagelig om gastronomi og turisme, bekræfter »Fasolia Vanilies Feneou«-bønnernes omdømme, der er uløseligt forbundet med deres særlige egenskaber.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.minagric.gr/greek/data/PROD_FASOLIA_VANILIES_FENEOU.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---