# Úřední věstník C 279/2011

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2011.279.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 279 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5423. září2011 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2011.279.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 279

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5423. září2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2011/C 279/01 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k hodnotící zprávě Komise Radě a Evropskému parlamentu o směrnici o uchovávání údajů (směrnice 2006/24/ES) | 1 |
| 2011/C 279/02 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999 | 11 |
| 2011/C 279/03 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o integritě a transparentnosti trhu s energií | 20 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

2011/C 279/01

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k hodnotící zprávě Komise Radě a Evropskému parlamentu o směrnici o uchovávání údajů (směrnice 2006/24/ES)

1

2011/C 279/02

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999

11

2011/C 279/03

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o integritě a transparentnosti trhu s energií

20

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 279/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje) (
  1
  ) | 28 |
| 2011/C 279/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets) (
  1
  ) | 28 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 279/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje) (
  1
  )

1

28

2011/C 279/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets) (
  1
  )

1

28

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 279/06 | Směnné kurzy vůči euru | 29 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 279/06

Směnné kurzy vůči euru

29

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2011/C 279/07 | MEDIA 2007 – Rozvoj, distribuce, propagace a vzdělávání – Výzva k předkládání návrhů – EACEA/21/11 – Podpora přípravy projektů výroby – hrané filmy, tvůrčí dokumenty a animované filmy – samostatné projekty, souborné financování a souborné financování 2. fáze | 30 |
| 2011/C 279/08 | MEDIA 2007 – Vývoj, distribuce, propagace a vzdělávání – Výzva k předkládání návrhů – EACEA/22/11 – Podpora vývoje on-line a off-line interaktivních děl | 33 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 279/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland) (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 279/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6392 – Gores/Mexx) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 37 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2011/C 279/07

MEDIA 2007 – Rozvoj, distribuce, propagace a vzdělávání – Výzva k předkládání návrhů – EACEA/21/11 – Podpora přípravy projektů výroby – hrané filmy, tvůrčí dokumenty a animované filmy – samostatné projekty, souborné financování a souborné financování 2. fáze

30

2011/C 279/08

MEDIA 2007 – Vývoj, distribuce, propagace a vzdělávání – Výzva k předkládání návrhů – EACEA/22/11 – Podpora vývoje on-line a off-line interaktivních děl

33

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2011/C 279/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland) (
  1
  )

1

36

2011/C 279/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6392 – Gores/Mexx) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/1

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k hodnotící zprávě Komise Radě a Evropskému parlamentu o směrnici o uchovávání údajů (směrnice 2006/24/ES)

2011/C 279/01

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 16 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na články 7 a 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (2),

s ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (3), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO

I.   ÚVOD

I.1   Zveřejnění zprávy

| 1. | Dne 18. dubna 2011 Komise předložila svou hodnotící zprávu o směrnici o uchovávání údajů (dále jen „hodnotící zpráva“) (4). Téhož dne byla hodnotící zpráva zaslána na vědomí evropskému inspektorovi ochrany údajů. Z důvodů uvedených níže v části I.2 vydává EIOÚ toto stanovisko z vlastního podnětu v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

1.

Dne 18. dubna 2011 Komise předložila svou hodnotící zprávu o směrnici o uchovávání údajů (dále jen „hodnotící zpráva“) (4). Téhož dne byla hodnotící zpráva zaslána na vědomí evropskému inspektorovi ochrany údajů. Z důvodů uvedených níže v části I.2 vydává EIOÚ toto stanovisko z vlastního podnětu v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 45/2001.

| 2. | EIOÚ měl již před přijetím sdělení možnost poskytnout neformální připomínky. EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise několik z těchto připomínek zohlednila při přípravě konečného znění dokumentu. |
| --- | --- |

2.

EIOÚ měl již před přijetím sdělení možnost poskytnout neformální připomínky. EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise několik z těchto připomínek zohlednila při přípravě konečného znění dokumentu.

| 3. | Komise vypracovala hodnotící zprávu s cílem splnit svou povinnost stanovenou článkem 14 směrnice o uchovávání údajů, a to zhodnotit používání této směrnice a její dopad na hospodářské subjekty a spotřebitele za účelem zjištění toho, zda je nutné změnit ustanovení této směrnice (5). EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise „vzhledem ke kritice, které je obecně uchovávání údajů podrobováno“ ve zprávě také zohlednila „dopady směrnice na základní práva“, ačkoli to článek 14 přísně nevyžaduje (6). |
| --- | --- |

3.

Komise vypracovala hodnotící zprávu s cílem splnit svou povinnost stanovenou článkem 14 směrnice o uchovávání údajů, a to zhodnotit používání této směrnice a její dopad na hospodářské subjekty a spotřebitele za účelem zjištění toho, zda je nutné změnit ustanovení této směrnice (5). EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise „vzhledem ke kritice, které je obecně uchovávání údajů podrobováno“ ve zprávě také zohlednila „dopady směrnice na základní práva“, ačkoli to článek 14 přísně nevyžaduje (6).

I.2   Zdůvodnění a cíle tohoto stanoviska EIOÚ

| 4. | Směrnice o uchovávání údajů představovala reakci EU na naléhavé bezpečnostní výzvy vyplývající z teroristických útoků v Madridu v roce 2004 a v Londýně v roce 2005. I přes oprávněný účel zřízení režimu uchovávání údajů zazněla kritika v souvislosti s obrovským dopadem tohoto opatření na soukromí občanů. |
| --- | --- |

4.

Směrnice o uchovávání údajů představovala reakci EU na naléhavé bezpečnostní výzvy vyplývající z teroristických útoků v Madridu v roce 2004 a v Londýně v roce 2005. I přes oprávněný účel zřízení režimu uchovávání údajů zazněla kritika v souvislosti s obrovským dopadem tohoto opatření na soukromí občanů.

| 5. | Povinnost uchovávat údaje v souladu se směrnicí o uchovávání údajů umožňuje příslušným vnitrostátním orgánům zpětně sledovat chování při použití telefonu a internetu u všech osob v EU, kdykoli tyto použijí telefon či internet, a to po dobu až dvou let. |
| --- | --- |

5.

Povinnost uchovávat údaje v souladu se směrnicí o uchovávání údajů umožňuje příslušným vnitrostátním orgánům zpětně sledovat chování při použití telefonu a internetu u všech osob v EU, kdykoli tyto použijí telefon či internet, a to po dobu až dvou let.

| 6. | Uchovávání telekomunikačních údajů představuje jasný zásah do práva dotyčných osob na soukromí, které je stanoveno článkem 8 Evropské úmluvy o lidských právech (dále jen „EÚLP“) a článkem 7 Listiny základních práv EU. |
| --- | --- |

6.

Uchovávání telekomunikačních údajů představuje jasný zásah do práva dotyčných osob na soukromí, které je stanoveno článkem 8 Evropské úmluvy o lidských právech (dále jen „EÚLP“) a článkem 7 Listiny základních práv EU.

| 7. | Evropský soud pro lidská práva (dále jen „ESLP“) opakovaně uvedl, že „pouhé ukládání údajů souvisejících se soukromým životem osoby představuje zásah do práv ve smyslu článku 8 [EÚLP]“ (7). Zejména s ohledem na telefonické údaje ESLP uvedl, že „vydání těchto informací policii bez souhlasu účastníka rovněž představuje [...] zásah do práva zaručeného článkem 8 [EÚLP]“ (8). |
| --- | --- |

7.

Evropský soud pro lidská práva (dále jen „ESLP“) opakovaně uvedl, že „pouhé ukládání údajů souvisejících se soukromým životem osoby představuje zásah do práv ve smyslu článku 8 [EÚLP]“ (7). Zejména s ohledem na telefonické údaje ESLP uvedl, že „vydání těchto informací policii bez souhlasu účastníka rovněž představuje [...] zásah do práva zaručeného článkem 8 [EÚLP]“ (8).

| 8. | Z čl. 8 odst. 2 EÚLP a čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv EU vyplývá, že zásah může být odůvodněný, pokud je stanoven zákonem, slouží oprávněnému cíli a je v demokratické společnosti nezbytný k dosažení tohoto oprávněného cíle. |
| --- | --- |

8.

Z čl. 8 odst. 2 EÚLP a čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv EU vyplývá, že zásah může být odůvodněný, pokud je stanoven zákonem, slouží oprávněnému cíli a je v demokratické společnosti nezbytný k dosažení tohoto oprávněného cíle.

| 9. | EIOÚ uznal, že dostupnost určitých provozních a lokalizačních údajů může být zásadní pro donucovací orgány v rámci boje proti terorismu a jiné závažné trestné činnosti. EIOÚ však zároveň opakovaně vyjádřil pochybnosti o odůvodněnosti takto rozsáhlého uchovávání údajů s ohledem na práva na ochranu soukromí a údajů (9). Tyto pochybnosti sdílí řada organizací občanské společnosti (10). |
| --- | --- |

9.

EIOÚ uznal, že dostupnost určitých provozních a lokalizačních údajů může být zásadní pro donucovací orgány v rámci boje proti terorismu a jiné závažné trestné činnosti. EIOÚ však zároveň opakovaně vyjádřil pochybnosti o odůvodněnosti takto rozsáhlého uchovávání údajů s ohledem na práva na ochranu soukromí a údajů (9). Tyto pochybnosti sdílí řada organizací občanské společnosti (10).

| 10. | EIOÚ již od roku 2005 různými způsoby důkladně sleduje tvorbu, provádění a hodnocení směrnice. V roce 2005 poté, co Komise zveřejnila svůj návrh směrnice, vydal EIOÚ kritické stanovisko (11). Po přijetí směrnice se EIOÚ stal členem expertní skupiny pro uchovávání údajů, o níž se hovoří ve 14. bodě odůvodnění směrnice o uchovávání údajů (12). EIOÚ se dále podílí na činnosti pracovní skupiny zřízené podle článku 29, která zveřejnila několik dokumentů věnovaných této problematice, z nichž nejnovějším je zpráva z července 2010 o praktickém použití této směrnice (13). EIOÚ také v neposlední řadě působil jako vedlejší účastník řízení ve věci, kterou byla u Evropského soudního dvora napadena platnost směrnice (14). |
| --- | --- |

10.

EIOÚ již od roku 2005 různými způsoby důkladně sleduje tvorbu, provádění a hodnocení směrnice. V roce 2005 poté, co Komise zveřejnila svůj návrh směrnice, vydal EIOÚ kritické stanovisko (11). Po přijetí směrnice se EIOÚ stal členem expertní skupiny pro uchovávání údajů, o níž se hovoří ve 14. bodě odůvodnění směrnice o uchovávání údajů (12). EIOÚ se dále podílí na činnosti pracovní skupiny zřízené podle článku 29, která zveřejnila několik dokumentů věnovaných této problematice, z nichž nejnovějším je zpráva z července 2010 o praktickém použití této směrnice (13). EIOÚ také v neposlední řadě působil jako vedlejší účastník řízení ve věci, kterou byla u Evropského soudního dvora napadena platnost směrnice (14).

| 11. | Význam hodnotící zprávy a procesu hodnocení je neocenitelný (15). Směrnice o uchovávání údajů představuje významný příklad opatření na úrovni EU, jehož cílem je zajistit dostupnost údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s elektronickými komunikacemi pro účely činnosti v oblasti prosazování práva. Nyní, kdy je již toto opatření zavedeno několik let, by mělo zhodnocení jeho praktického použití opravdu prokázat nezbytnost a přiměřenost tohoto opatření s ohledem na práva na ochranu soukromí a údajů. V této souvislosti EIOÚ nazval toto hodnocení „okamžikem pravdy“ pro směrnici o uchovávání údajů (16). |
| --- | --- |

11.

Význam hodnotící zprávy a procesu hodnocení je neocenitelný (15). Směrnice o uchovávání údajů představuje významný příklad opatření na úrovni EU, jehož cílem je zajistit dostupnost údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s elektronickými komunikacemi pro účely činnosti v oblasti prosazování práva. Nyní, kdy je již toto opatření zavedeno několik let, by mělo zhodnocení jeho praktického použití opravdu prokázat nezbytnost a přiměřenost tohoto opatření s ohledem na práva na ochranu soukromí a údajů. V této souvislosti EIOÚ nazval toto hodnocení „okamžikem pravdy“ pro směrnici o uchovávání údajů (16).

| 12. | Současný proces hodnocení má také důsledky pro další nástroje upravující správu informací, včetně zpracování rozsáhlých množství osobních údajů, v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Ve svém sdělení z roku 2010 Komise dospěla k závěru, že hodnotící mechanismy těchto různých nástrojů vykazují značnou různorodost (17). EIOÚ se domnívá, že současný hodnotící postup by měl být použit ke stanovení standardu pro hodnocení dalších nástrojů EU a měl by zajistit, aby zůstala zavedena pouze taková opatření, která jsou opravdu odůvodněná. |
| --- | --- |

12.

Současný proces hodnocení má také důsledky pro další nástroje upravující správu informací, včetně zpracování rozsáhlých množství osobních údajů, v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Ve svém sdělení z roku 2010 Komise dospěla k závěru, že hodnotící mechanismy těchto různých nástrojů vykazují značnou různorodost (17). EIOÚ se domnívá, že současný hodnotící postup by měl být použit ke stanovení standardu pro hodnocení dalších nástrojů EU a měl by zajistit, aby zůstala zavedena pouze taková opatření, která jsou opravdu odůvodněná.

| 13. | V této souvislosti se EIOÚ chce ve veřejném stanovisku podělit o své úvahy o zjištěních uvedených v hodnotící zprávě. Toto se děje v rané fázi procesu tak, aby mohlo jít o účinný a konstruktivní příspěvek k nadcházejícím diskusím, případně v souvislosti s novým legislativním návrhem, jak o něm hovoří Komise v hodnotící zprávě (18). |
| --- | --- |

13.

V této souvislosti se EIOÚ chce ve veřejném stanovisku podělit o své úvahy o zjištěních uvedených v hodnotící zprávě. Toto se děje v rané fázi procesu tak, aby mohlo jít o účinný a konstruktivní příspěvek k nadcházejícím diskusím, případně v souvislosti s novým legislativním návrhem, jak o něm hovoří Komise v hodnotící zprávě (18).

I.3   Struktura stanoviska

| 14. | Toto stanovisko podrobí obsah hodnotící zprávy analýze a diskusi z hlediska ochrany soukromí a údajů. Analýza se zaměří na otázku, zda stávající směrnice o uchovávání údajů splňuje požadavky stanovené těmito dvěma základními právy. To zahrnuje analýzu toho, zda byla nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice, dostatečně prokázána. |
| --- | --- |

14.

Toto stanovisko podrobí obsah hodnotící zprávy analýze a diskusi z hlediska ochrany soukromí a údajů. Analýza se zaměří na otázku, zda stávající směrnice o uchovávání údajů splňuje požadavky stanovené těmito dvěma základními právy. To zahrnuje analýzu toho, zda byla nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice, dostatečně prokázána.

| 15. | Toto stanovisko je uspořádáno takto: část II představí hlavní obsah směrnice o uchovávání údajů a její vazbu na směrnici 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (dále jen „směrnice o soukromí a elektronických komunikacích“) (19). Část III stručně uvede změny vyplývající z Lisabonské smlouvy, jelikož tyto se týkají předmětné problematiky a mají přímé důsledky pro způsob, jímž by měla být pravidla EU pro uchovávání údajů vnímána, hodnocena a případně revidována. Nejobsáhlejší část stanoviska, část IV, obsahuje analýzu platnosti směrnice o uchovávání údajů s ohledem na práva na ochranu soukromí a údajů a vzhledem ke zjištěním uvedeným v hodnotící zprávě. Část V se bude zabývat možnými postupy do budoucna. V části VI končí stanovisko závěrem. |
| --- | --- |

15.

Toto stanovisko je uspořádáno takto: část II představí hlavní obsah směrnice o uchovávání údajů a její vazbu na směrnici 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (dále jen „směrnice o soukromí a elektronických komunikacích“) (19). Část III stručně uvede změny vyplývající z Lisabonské smlouvy, jelikož tyto se týkají předmětné problematiky a mají přímé důsledky pro způsob, jímž by měla být pravidla EU pro uchovávání údajů vnímána, hodnocena a případně revidována. Nejobsáhlejší část stanoviska, část IV, obsahuje analýzu platnosti směrnice o uchovávání údajů s ohledem na práva na ochranu soukromí a údajů a vzhledem ke zjištěním uvedeným v hodnotící zprávě. Část V se bude zabývat možnými postupy do budoucna. V části VI končí stanovisko závěrem.

II.   PRAVIDLA EU PRO UCHOVÁVÁNÍ ÚDAJŮ

| 16. | V rámci tohoto stanoviska se uchovávání údajů týká povinnosti poskytovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí uchovávat po určitou dobu provozní a lokalizační údaje a dále související údaje nezbytné k identifikaci účastníka či uživatele. Tato povinnost je zakotvena ve směrnici o uchovávání údajů, která v čl. 5 odst. 1 dále stanoví kategorie údajů, které mají být uchovávány. Podle článku 6 směrnice členské státy zajistí, aby se tyto údaje uchovávaly po dobu nejméně šesti měsíců a nejvýše dvou let ode dne komunikace. |
| --- | --- |

16.

V rámci tohoto stanoviska se uchovávání údajů týká povinnosti poskytovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí uchovávat po určitou dobu provozní a lokalizační údaje a dále související údaje nezbytné k identifikaci účastníka či uživatele. Tato povinnost je zakotvena ve směrnici o uchovávání údajů, která v čl. 5 odst. 1 dále stanoví kategorie údajů, které mají být uchovávány. Podle článku 6 směrnice členské státy zajistí, aby se tyto údaje uchovávaly po dobu nejméně šesti měsíců a nejvýše dvou let ode dne komunikace.

| 17. | Údaje mají být uchovávány, pokud jsou tyto údaje vytvářeny nebo zpracovávány poskytovateli při poskytování dotčených komunikačních služeb (článek 3). To zahrnuje rovněž údaje související s neúspěšnými pokusy o volání. Podle směrnice (čl. 5 odst. 1) nesmí být uchovávány údaje odhalující obsah sdělení. |
| --- | --- |

17.

Údaje mají být uchovávány, pokud jsou tyto údaje vytvářeny nebo zpracovávány poskytovateli při poskytování dotčených komunikačních služeb (článek 3). To zahrnuje rovněž údaje související s neúspěšnými pokusy o volání. Podle směrnice (čl. 5 odst. 1) nesmí být uchovávány údaje odhalující obsah sdělení.

| 18. | Údaje se uchovávají s cílem zajistit dostupnost těchto údajů pro účely „vyšetřování, odhalování a stíhání závažných trestných činů, jak jsou vymezeny každým členským státem v jeho vnitrostátních právních předpisech“ (čl. 1 odst. 1). |
| --- | --- |

18.

Údaje se uchovávají s cílem zajistit dostupnost těchto údajů pro účely „vyšetřování, odhalování a stíhání závažných trestných činů, jak jsou vymezeny každým členským státem v jeho vnitrostátních právních předpisech“ (čl. 1 odst. 1).

| 19. | Směrnice o uchovávání údajů neobsahuje žádná další pravidla pro podmínky, za nichž mohou příslušné vnitrostátní orgány získat přístup k uchovávaným údajům. Toto je ponecháno na volném rozhodnutí členských států a nespadá to do oblasti působnosti směrnice. Článek 4 směrnice zdůrazňuje, že tato vnitrostátní pravidla by měla být v souladu s požadavky na nezbytnost a přiměřenost, které jsou stanoveny zejména Evropskou úmluvou o lidských právech. |
| --- | --- |

19.

Směrnice o uchovávání údajů neobsahuje žádná další pravidla pro podmínky, za nichž mohou příslušné vnitrostátní orgány získat přístup k uchovávaným údajům. Toto je ponecháno na volném rozhodnutí členských států a nespadá to do oblasti působnosti směrnice. Článek 4 směrnice zdůrazňuje, že tato vnitrostátní pravidla by měla být v souladu s požadavky na nezbytnost a přiměřenost, které jsou stanoveny zejména Evropskou úmluvou o lidských právech.

| 20. | Směrnice o uchovávání údajů úzce souvisí se směrnicí o soukromí a elektronických komunikacích. Tato směrnice, která upřesňuje a doplňuje obecnou směrnici o ochraně údajů 95/46/ES, stanoví, že členské státy by měly zajistit důvěrný charakter sdělení a souvisejících provozních údajů (20). Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích požaduje, aby provozní a lokalizační údaje generované při využívání služeb elektronické komunikace byly vymazány nebo anonymizovány, pokud již nejsou potřeba pro přenos sdělení s výjimkou údajů nadále potřebných pro účely účtování (21). Se souhlasem lze určité údaje zpracovávat po dobu nezbytnou pro poskytování služeb s přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

20.

Směrnice o uchovávání údajů úzce souvisí se směrnicí o soukromí a elektronických komunikacích. Tato směrnice, která upřesňuje a doplňuje obecnou směrnici o ochraně údajů 95/46/ES, stanoví, že členské státy by měly zajistit důvěrný charakter sdělení a souvisejících provozních údajů (20). Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích požaduje, aby provozní a lokalizační údaje generované při využívání služeb elektronické komunikace byly vymazány nebo anonymizovány, pokud již nejsou potřeba pro přenos sdělení s výjimkou údajů nadále potřebných pro účely účtování (21). Se souhlasem lze určité údaje zpracovávat po dobu nezbytnou pro poskytování služeb s přidanou hodnotou.

| 21. | Na základě čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích mohou členské státy přijmout právní opatření s cílem omezit rozsah výše uvedených povinností, pokud toto omezení „představuje v demokratické společnosti nezbytné, přiměřené a úměrné opatření pro zajištění národní bezpečnosti (tj. bezpečnosti státu), obrany, veřejné bezpečnosti a pro prevenci, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů [...]“. Problematika uchovávání údajů je výslovně uvedena v čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích. Členské státy mohou na základě uvedených důvodů „přijmout právní opatření umožňující zadržení údajů na omezenou dobu“. |
| --- | --- |

21.

Na základě čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích mohou členské státy přijmout právní opatření s cílem omezit rozsah výše uvedených povinností, pokud toto omezení „představuje v demokratické společnosti nezbytné, přiměřené a úměrné opatření pro zajištění národní bezpečnosti (tj. bezpečnosti státu), obrany, veřejné bezpečnosti a pro prevenci, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů [...]“. Problematika uchovávání údajů je výslovně uvedena v čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích. Členské státy mohou na základě uvedených důvodů „přijmout právní opatření umožňující zadržení údajů na omezenou dobu“.

| 22. | Záměrem směrnice o uchovávání údajů bylo sladit iniciativy členských států podle čl. 15 odst. 1 v oblasti uchovávání údajů pro vyšetřování, odhalování a stíhání závažných trestných činů. Je třeba zdůraznit, že směrnice o uchovávání údajů představuje výjimku z obecné povinnosti zakotvené ve směrnici o soukromí a elektronických komunikacích, a to vymazávat údaje, jakmile již nejsou zapotřebí (22). |
| --- | --- |

22.

Záměrem směrnice o uchovávání údajů bylo sladit iniciativy členských států podle čl. 15 odst. 1 v oblasti uchovávání údajů pro vyšetřování, odhalování a stíhání závažných trestných činů. Je třeba zdůraznit, že směrnice o uchovávání údajů představuje výjimku z obecné povinnosti zakotvené ve směrnici o soukromí a elektronických komunikacích, a to vymazávat údaje, jakmile již nejsou zapotřebí (22).

| 23. | Přijetím směrnice o uchovávání údajů byl do článku 15 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích vložen další odstavec 1a, v němž se uvádí, že čl. 15 odst. 1 se nevztahuje na údaje, které se podle směrnice o uchovávání údajů mají uchovávat pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

23.

Přijetím směrnice o uchovávání údajů byl do článku 15 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích vložen další odstavec 1a, v němž se uvádí, že čl. 15 odst. 1 se nevztahuje na údaje, které se podle směrnice o uchovávání údajů mají uchovávat pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 uvedené směrnice.

| 24. | Jak bude dále rozvedeno v části IV.3 níže, hodnotící zpráva konstatuje, že čl. 15 odst. 1 a čl. 15 odst. 1 písm. b) využilo několik členských států k použití údajů uchovávaných podle směrnice o uchovávání údajů také k jiným účelům (23). EIOÚ toto označil za „právní mezeru“ v právním rámci, která brání účelu směrnice o uchovávání údajů, zejména vytvoření rovných podmínek v odvětví (24). |
| --- | --- |

24.

Jak bude dále rozvedeno v části IV.3 níže, hodnotící zpráva konstatuje, že čl. 15 odst. 1 a čl. 15 odst. 1 písm. b) využilo několik členských států k použití údajů uchovávaných podle směrnice o uchovávání údajů také k jiným účelům (23). EIOÚ toto označil za „právní mezeru“ v právním rámci, která brání účelu směrnice o uchovávání údajů, zejména vytvoření rovných podmínek v odvětví (24).

III.   OBECNÝ PRÁVNÍ RÁMEC EU SE PO LISABONU ZMĚNIL

| 25. | Obecný právní rámec EU související se směrnicí o uchovávání údajů se po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost značně změnil. Hlavní změnou bylo zrušení pilířové struktury, která v minulosti zavedla různé legislativní postupy a mechanismy pro přezkum v různých oblastech pravomoci EU. |
| --- | --- |

25.

Obecný právní rámec EU související se směrnicí o uchovávání údajů se po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost značně změnil. Hlavní změnou bylo zrušení pilířové struktury, která v minulosti zavedla různé legislativní postupy a mechanismy pro přezkum v různých oblastech pravomoci EU.

| 26. | Předchozí pilířová struktura v případě, že věc zakládala pravomoc EU v jednotlivých pilířích, pravidelně vyvolávala diskuse o správném právním základu určitého nástroje EU. Volba právního základu nebyla nevýznamná, protože vedla k různým legislativním postupům, které se týkaly například požadavků na hlasování v Radě (kvalifikovanou většinou nebo jednomyslně) nebo zapojení Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

26.

Předchozí pilířová struktura v případě, že věc zakládala pravomoc EU v jednotlivých pilířích, pravidelně vyvolávala diskuse o správném právním základu určitého nástroje EU. Volba právního základu nebyla nevýznamná, protože vedla k různým legislativním postupům, které se týkaly například požadavků na hlasování v Radě (kvalifikovanou většinou nebo jednomyslně) nebo zapojení Evropského parlamentu.

| 27. | Tyto diskuse měly velký význam pro uchovávání údajů. Vzhledem k tomu, že cílem směrnice o uchovávání údajů byla harmonizace povinnosti pro poskytovatele, a tím také odstranění překážek vnitřního trhu, právní základ bylo možno nalézt v článku 95 předchozí Smlouvy o ES (bývalý první pilíř). Problematiku však bylo také možno pojmout z pohledu prosazování práva s tím, že účelem ukládání údajů je boj proti závažné trestné činnosti v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech podle předchozí Smlouvy o ES (bývalý třetí pilíř) (25). |
| --- | --- |

27.

Tyto diskuse měly velký význam pro uchovávání údajů. Vzhledem k tomu, že cílem směrnice o uchovávání údajů byla harmonizace povinnosti pro poskytovatele, a tím také odstranění překážek vnitřního trhu, právní základ bylo možno nalézt v článku 95 předchozí Smlouvy o ES (bývalý první pilíř). Problematiku však bylo také možno pojmout z pohledu prosazování práva s tím, že účelem ukládání údajů je boj proti závažné trestné činnosti v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech podle předchozí Smlouvy o ES (bývalý třetí pilíř) (25).

| 28. | Směrnice o uchovávání údajů byla nakonec přijata na základě článku 95 předchozí Smlouvy o ES a upravuje pouze povinnosti pro poskytovatele. Směrnice nezahrnovala pravidla pro přístup k uchovávaným údajům a jejich využití ze strany donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

28.

Směrnice o uchovávání údajů byla nakonec přijata na základě článku 95 předchozí Smlouvy o ES a upravuje pouze povinnosti pro poskytovatele. Směrnice nezahrnovala pravidla pro přístup k uchovávaným údajům a jejich využití ze strany donucovacích orgánů.

| 29. | Platnost směrnice byla po jejím přijetí napadena u Soudního dvora. Bylo tvrzeno, že směrnice měla namísto z prvního pilíře vycházet ze třetího pilíře, protože účel, pro nějž se údaje mají uchovávat (vyšetřování, odhalování a stíhání závažných trestných činů), spadá do pravomoci EU ve třetím pilíři (26). Avšak vzhledem k tomu, že jednání příslušných orgánů bylo výslovně ponecháno mimo působnost dané směrnice, dospěl Soudní dvůr k závěru, že směrnice správně vycházela ze Smlouvy o ES (27). |
| --- | --- |

29.

Platnost směrnice byla po jejím přijetí napadena u Soudního dvora. Bylo tvrzeno, že směrnice měla namísto z prvního pilíře vycházet ze třetího pilíře, protože účel, pro nějž se údaje mají uchovávat (vyšetřování, odhalování a stíhání závažných trestných činů), spadá do pravomoci EU ve třetím pilíři (26). Avšak vzhledem k tomu, že jednání příslušných orgánů bylo výslovně ponecháno mimo působnost dané směrnice, dospěl Soudní dvůr k závěru, že směrnice správně vycházela ze Smlouvy o ES (27).

| 30. | EIOÚ již od počátku tvrdí, že pokud by EU měla přijmout nástroj týkající se uchovávání údajů, měl by upravovat povinnost poskytovatelů i oblast přístupu k údajům a jejich využití ze strany donucovacích orgánů. Ve svém stanovisku z roku 2005 k návrhu Komise EIOÚ zdůraznil, že přístup k údajům a jejich další užití příslušnými vnitrostátními orgány představuje zásadní a neoddělitelnou součást předmětné úpravy (28). |
| --- | --- |

30.

EIOÚ již od počátku tvrdí, že pokud by EU měla přijmout nástroj týkající se uchovávání údajů, měl by upravovat povinnost poskytovatelů i oblast přístupu k údajům a jejich využití ze strany donucovacích orgánů. Ve svém stanovisku z roku 2005 k návrhu Komise EIOÚ zdůraznil, že přístup k údajům a jejich další užití příslušnými vnitrostátními orgány představuje zásadní a neoddělitelnou součást předmětné úpravy (28).

| 31. | Jak bude dále rozvedeno, negativní účinky skutečnosti, že EU upravuje pouze polovinu věci, byly touto hodnotící zprávou potvrzeny. Komise dospívá k názoru, že rozdíly ve vnitrostátních předpisech pro přístup k údajům a jejich další využití příslušnými vnitrostátními orgány vedly ke „značným komplikacím“ pro poskytovatele (29). |
| --- | --- |

31.

Jak bude dále rozvedeno, negativní účinky skutečnosti, že EU upravuje pouze polovinu věci, byly touto hodnotící zprávou potvrzeny. Komise dospívá k názoru, že rozdíly ve vnitrostátních předpisech pro přístup k údajům a jejich další využití příslušnými vnitrostátními orgány vedly ke „značným komplikacím“ pro poskytovatele (29).

| 32. | Se zrušením pilířové struktury po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost byly dvě příslušné pravomoci EU ve Smlouvě o fungování Evropské unie sloučeny, což umožňuje přijímání právních předpisů EU podle stejného legislativního postupu. Tyto nové souvislosti by umožnily přijetí nového, jednotného nástroje pro uchovávání údajů, jenž by upravoval povinnosti poskytovatelů i podmínky pro přístup k údajům a jejich další využití ze strany donucovacích orgánů. Jak bude vysvětleno v části IV.3 níže, práva na ochranu soukromí a údajů požadují, aby v případě, že bude zvažováno revidované opatření EU v oblasti uchovávání údajů, mělo by toto opatření věc alespoň upravovat v jejím plném rozsahu. |
| --- | --- |

32.

Se zrušením pilířové struktury po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost byly dvě příslušné pravomoci EU ve Smlouvě o fungování Evropské unie sloučeny, což umožňuje přijímání právních předpisů EU podle stejného legislativního postupu. Tyto nové souvislosti by umožnily přijetí nového, jednotného nástroje pro uchovávání údajů, jenž by upravoval povinnosti poskytovatelů i podmínky pro přístup k údajům a jejich další využití ze strany donucovacích orgánů. Jak bude vysvětleno v části IV.3 níže, práva na ochranu soukromí a údajů požadují, aby v případě, že bude zvažováno revidované opatření EU v oblasti uchovávání údajů, mělo by toto opatření věc alespoň upravovat v jejím plném rozsahu.

| 33. | Lisabonská smlouva nejenže zrušila pilířovou strukturu, ale přiznala také dříve nezávazné Listině základních práv EU, která v článcích 7 a 8 zahrnuje také práva na ochranu soukromí a údajů, stejnou právní hodnotu jako Smlouvám (30). Subjektivní právo na ochranu údajů bylo dále zahrnuto do článku 16 SFEU, čímž došlo k vytvoření samostatného právního základu pro nástroje EU v oblasti ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

33.

Lisabonská smlouva nejenže zrušila pilířovou strukturu, ale přiznala také dříve nezávazné Listině základních práv EU, která v článcích 7 a 8 zahrnuje také práva na ochranu soukromí a údajů, stejnou právní hodnotu jako Smlouvám (30). Subjektivní právo na ochranu údajů bylo dále zahrnuto do článku 16 SFEU, čímž došlo k vytvoření samostatného právního základu pro nástroje EU v oblasti ochrany osobních údajů.

| 34. | Ochrana základních práv je dlouhodobě jedním ze základních kamenů politiky EU a Lisabonská smlouva vedla k ještě intenzivnějšímu zaměření na tato práva v rámci EU. Změny vyplývající z Lisabonské smlouvy vedly Komisi k tomu, že v říjnu 2010 vyhlásila podporu „kultury základních práv“ ve všech fázích legislativního procesu a uvedla, že Listina základních práv EU by měla „při vývoji politik Unie [...] sloužit jako průvodce“ (31). EIOÚ se domnívá, že současný proces hodnocení nabízí Komisi vhodnou příležitost toto zaměření dokázat. |
| --- | --- |

34.

Ochrana základních práv je dlouhodobě jedním ze základních kamenů politiky EU a Lisabonská smlouva vedla k ještě intenzivnějšímu zaměření na tato práva v rámci EU. Změny vyplývající z Lisabonské smlouvy vedly Komisi k tomu, že v říjnu 2010 vyhlásila podporu „kultury základních práv“ ve všech fázích legislativního procesu a uvedla, že Listina základních práv EU by měla „při vývoji politik Unie [...] sloužit jako průvodce“ (31). EIOÚ se domnívá, že současný proces hodnocení nabízí Komisi vhodnou příležitost toto zaměření dokázat.

IV.   SPLŇUJE SMĚRNICE O UCHOVÁVÁNÍ ÚDAJŮ POŽADAVKY NA OCHRANU SOUKROMÍ A ÚDAJŮ?

| 35. | Hodnotící zpráva odhaluje několik slabin stávající směrnice o uchovávání údajů. Informace uvedené ve zprávě ukazují, že směrnice nesplnila svůj hlavní účel, totiž harmonizovat vnitrostátní právní předpisy týkající se uchovávání údajů. Komise konstatuje, že existují „značné“ rozdíly mezi transpozičními právními předpisy v oblasti účelového omezení, přístupu k údajům, doby uchovávání, ochrany a bezpečnosti údajů a statistiky (32). Podle Komise jsou rozdíly částečně způsobeny rozdílností, kterou směrnice výslovně stanovuje. Komise však uvádí, že nad rámec tohoto „rozdíly ve vnitrostátní úpravě uchovávání údajů představují pro poskytovatele značné komplikace“ a že „i nadále přetrvává nedostatek právní jistoty pro průmysl“ (33). Je samozřejmé, že tento nedostatek harmonizace škodí všem zúčastněným stranám: občanům, ekonomickým subjektům i donucovacím orgánům. |
| --- | --- |

35.

Hodnotící zpráva odhaluje několik slabin stávající směrnice o uchovávání údajů. Informace uvedené ve zprávě ukazují, že směrnice nesplnila svůj hlavní účel, totiž harmonizovat vnitrostátní právní předpisy týkající se uchovávání údajů. Komise konstatuje, že existují „značné“ rozdíly mezi transpozičními právními předpisy v oblasti účelového omezení, přístupu k údajům, doby uchovávání, ochrany a bezpečnosti údajů a statistiky (32). Podle Komise jsou rozdíly částečně způsobeny rozdílností, kterou směrnice výslovně stanovuje. Komise však uvádí, že nad rámec tohoto „rozdíly ve vnitrostátní úpravě uchovávání údajů představují pro poskytovatele značné komplikace“ a že „i nadále přetrvává nedostatek právní jistoty pro průmysl“ (33). Je samozřejmé, že tento nedostatek harmonizace škodí všem zúčastněným stranám: občanům, ekonomickým subjektům i donucovacím orgánům.

| 36. | Z hlediska ochrany soukromí a údajů hodnotící zpráva také odůvodňuje závěr, že směrnice o uchovávání údajů nesplňuje požadavky, které jsou kladeny právy na ochranu soukromí a údajů. Existuje zde několik nedostatků: nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice o uchovávání údajů, nebyla dostatečně prokázána, ochrana údajů mohla být každopádně upravena způsobem, jenž představuje menší zásah do soukromí, a směrnice o uchovávání údajů postrádá „předvídatelnost“. Tyto tři body budou dále rozvedeny níže. |
| --- | --- |

36.

Z hlediska ochrany soukromí a údajů hodnotící zpráva také odůvodňuje závěr, že směrnice o uchovávání údajů nesplňuje požadavky, které jsou kladeny právy na ochranu soukromí a údajů. Existuje zde několik nedostatků: nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice o uchovávání údajů, nebyla dostatečně prokázána, ochrana údajů mohla být každopádně upravena způsobem, jenž představuje menší zásah do soukromí, a směrnice o uchovávání údajů postrádá „předvídatelnost“. Tyto tři body budou dále rozvedeny níže.

IV.1   Nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice o uchovávání údajů, nebyla dostatečně prokázána

| 37. | Zásah do práv na ochranu soukromí a údajů je povolen, pouze pokud je opatření nezbytné pro dosažení oprávněného cíle. Nezbytnost uchovávání údajů jako opatření pro prosazování práva byla neustále hlavním bodem diskuse (34). V návrhu směrnice bylo konstatováno, že omezení práv na ochranu soukromí a údajů jsou „nutná k dosažení obecně uznávaných cílů v oblasti prevence a boje s trestnou činností a terorismem“ (35). EIOÚ však ve svém stanovisku z roku 2005 uvedl, že jej toto tvrzení nepřesvědčilo, jelikož pro ně musí být předloženy další důkazy (36). V 9. bodě odůvodnění směrnice o uchovávání údajů však bylo i bez poskytnutí jakýchkoli dalších důkazů uvedeno, že „se uchovávání údajů osvědčilo jako nezbytný a účinný vyšetřovací nástroj prosazování práva v několika členských státech“. |
| --- | --- |

37.

Zásah do práv na ochranu soukromí a údajů je povolen, pouze pokud je opatření nezbytné pro dosažení oprávněného cíle. Nezbytnost uchovávání údajů jako opatření pro prosazování práva byla neustále hlavním bodem diskuse (34). V návrhu směrnice bylo konstatováno, že omezení práv na ochranu soukromí a údajů jsou „nutná k dosažení obecně uznávaných cílů v oblasti prevence a boje s trestnou činností a terorismem“ (35). EIOÚ však ve svém stanovisku z roku 2005 uvedl, že jej toto tvrzení nepřesvědčilo, jelikož pro ně musí být předloženy další důkazy (36). V 9. bodě odůvodnění směrnice o uchovávání údajů však bylo i bez poskytnutí jakýchkoli dalších důkazů uvedeno, že „se uchovávání údajů osvědčilo jako nezbytný a účinný vyšetřovací nástroj prosazování práva v několika členských státech“.

| 38. | Vzhledem k nedostatku dostatečných důkazů EIOÚ namítal, že směrnice o uchovávání údajů vychází pouze z předpokladu, že uchovávání údajů v podobě, v níž je zapracováno do směrnice o uchovávání údajů, představuje nezbytné opatření (37). EIOÚ proto vyzval Komisi a členské státy, aby hodnotící zprávu využily jako příležitost poskytnout další důkazy, které potvrzují, že předpoklad nezbytnosti opatření pro uchovávání údajů a způsob jeho úpravy ve směrnici o uchovávání údajů je opravdu správný. |
| --- | --- |

38.

Vzhledem k nedostatku dostatečných důkazů EIOÚ namítal, že směrnice o uchovávání údajů vychází pouze z předpokladu, že uchovávání údajů v podobě, v níž je zapracováno do směrnice o uchovávání údajů, představuje nezbytné opatření (37). EIOÚ proto vyzval Komisi a členské státy, aby hodnotící zprávu využily jako příležitost poskytnout další důkazy, které potvrzují, že předpoklad nezbytnosti opatření pro uchovávání údajů a způsob jeho úpravy ve směrnici o uchovávání údajů je opravdu správný.

| 39. | K tomuto Komise v hodnotící zprávě uvádí, že „[v]ětšina členských států zastává stanovisko, že pravidla EU pro uchovávání údajů jsou i nadále nezbytným nástrojem pro prosazování práva, ochranu obětí a systémy trestního soudnictví“. Hovoří se také o tom, že uchovávání údajů hraje „velmi důležitou roli“ při vyšetřování trestných činů a že „je přinejmenším hodnotné a v některých případech nezbytné“, a uvádí se, že bez uchovávání údajů by odsouzení za určité trestné činy „možná nebyla nikdy vynesena“ (38). Komise dospívá k závěru, že EU by proto měla „podpořit a regulovat uchovávání údajů jako nezbytné bezpečnostní opatření“ (39). |
| --- | --- |

39.

K tomuto Komise v hodnotící zprávě uvádí, že „[v]ětšina členských států zastává stanovisko, že pravidla EU pro uchovávání údajů jsou i nadále nezbytným nástrojem pro prosazování práva, ochranu obětí a systémy trestního soudnictví“. Hovoří se také o tom, že uchovávání údajů hraje „velmi důležitou roli“ při vyšetřování trestných činů a že „je přinejmenším hodnotné a v některých případech nezbytné“, a uvádí se, že bez uchovávání údajů by odsouzení za určité trestné činy „možná nebyla nikdy vynesena“ (38). Komise dospívá k závěru, že EU by proto měla „podpořit a regulovat uchovávání údajů jako nezbytné bezpečnostní opatření“ (39).

| 40. | Lze však pochybovat o tom, zda může Komise opravdu dospět k závěru, že uchovávání údajů považuje za nezbytný nástroj většina členských států. Není uvedeno, které členské státy tvoří tuto většinu, která by v EU o 27 členských státech měla činit nejméně 14 států tak, aby bylo možno hovořit o většině členských států. Počet členských států, které jsou konkrétně zmíněny v kapitole 5, z níž závěry vychází, je maximálně devět (40). |
| --- | --- |

40.

Lze však pochybovat o tom, zda může Komise opravdu dospět k závěru, že uchovávání údajů považuje za nezbytný nástroj většina členských států. Není uvedeno, které členské státy tvoří tuto většinu, která by v EU o 27 členských státech měla činit nejméně 14 států tak, aby bylo možno hovořit o většině členských států. Počet členských států, které jsou konkrétně zmíněny v kapitole 5, z níž závěry vychází, je maximálně devět (40).

| 41. | Dále se zdá, že Komise vychází hlavně z prohlášení členských států o tom, zda uchovávání údajů považují za nezbytný nástroj pro účely prosazování práva. Tato prohlášení však spíše naznačují, že dotčeným členským státům se zavedení pravidel EU pro uchovávání údajů zamlouvá, avšak nedokáží jako takové prokázat potřebnost uchovávání údajů jako nástroje prosazování práva, jenž je podporován a upravován EU. Prohlášení o nezbytnosti by měla být podložena dostatečnými důkazy. |
| --- | --- |

41.

Dále se zdá, že Komise vychází hlavně z prohlášení členských států o tom, zda uchovávání údajů považují za nezbytný nástroj pro účely prosazování práva. Tato prohlášení však spíše naznačují, že dotčeným členským státům se zavedení pravidel EU pro uchovávání údajů zamlouvá, avšak nedokáží jako takové prokázat potřebnost uchovávání údajů jako nástroje prosazování práva, jenž je podporován a upravován EU. Prohlášení o nezbytnosti by měla být podložena dostatečnými důkazy.

| 42. | Je pravdou, že prokázat nezbytnost opatření zasahujícího do soukromí není snadné. Zejména pak pro Komisi, která velkou měrou závisí na informacích poskytnutých členskými státy. |
| --- | --- |

42.

Je pravdou, že prokázat nezbytnost opatření zasahujícího do soukromí není snadné. Zejména pak pro Komisi, která velkou měrou závisí na informacích poskytnutých členskými státy.

| 43. | Pokud je však opatření již zavedeno, jako je tomu u směrnice o uchovávání údajů, a byly získány praktické zkušenosti, měl by být k dispozici dostatek kvalitativních a kvantitativních informací, které umožní posoudit, zda opatření opravdu funguje a zda bylo možno dosáhnout srovnatelných výsledků bez daného nástroje nebo alternativními prostředky s nižším zásahem do soukromí. Tyto informace by měly představovat skutečný důkaz a měly by dokládat vztah mezi využitím a výsledkem (41). Vzhledem k tomu, že se týkají směrnice EU, měly by tyto informace dále představovat praxi alespoň většiny členských států. |
| --- | --- |

43.

Pokud je však opatření již zavedeno, jako je tomu u směrnice o uchovávání údajů, a byly získány praktické zkušenosti, měl by být k dispozici dostatek kvalitativních a kvantitativních informací, které umožní posoudit, zda opatření opravdu funguje a zda bylo možno dosáhnout srovnatelných výsledků bez daného nástroje nebo alternativními prostředky s nižším zásahem do soukromí. Tyto informace by měly představovat skutečný důkaz a měly by dokládat vztah mezi využitím a výsledkem (41). Vzhledem k tomu, že se týkají směrnice EU, měly by tyto informace dále představovat praxi alespoň většiny členských států.

| 44. | Po pečlivé analýze dochází EIOÚ k názoru, že ačkoli Komise zjevně vynaložila velké úsilí na sběr informací od vlád členských států, kvantitativní a kvalitativní informace poskytnuté členskými státy nepostačují pro potvrzení nezbytnosti uchovávání údajů v podobě, v níž je upravuje směrnice o uchovávání údajů. Byly sice poskytnuty zajímavé příklady jeho využití, avšak informace předložené ve zprávě obsahují příliš mnoho nedostatků k tomu, aby bylo možno dospět k obecnému závěru o nezbytnosti nástroje. Kromě toho by mělo být provedeno další zjišťování alternativních prostředků. Tyto dva body budou nyní podrobněji rozvedeny. |
| --- | --- |

44.

Po pečlivé analýze dochází EIOÚ k názoru, že ačkoli Komise zjevně vynaložila velké úsilí na sběr informací od vlád členských států, kvantitativní a kvalitativní informace poskytnuté členskými státy nepostačují pro potvrzení nezbytnosti uchovávání údajů v podobě, v níž je upravuje směrnice o uchovávání údajů. Byly sice poskytnuty zajímavé příklady jeho využití, avšak informace předložené ve zprávě obsahují příliš mnoho nedostatků k tomu, aby bylo možno dospět k obecnému závěru o nezbytnosti nástroje. Kromě toho by mělo být provedeno další zjišťování alternativních prostředků. Tyto dva body budou nyní podrobněji rozvedeny.

Kvalitativní a kvantitativní informace poskytnuté v hodnotící zprávě

| 45. | Co se týká kvantitativních, statistických informací předložených zejména v kapitole 5 a v příloze hodnotící zprávy, chybí zásadní informace. Statistika například neuvádí účely, pro které byly údaje vyhledávány. Číselné údaje dále neprozrazují, zda veškeré údaje, o přístup k nimž bylo zažádáno, představovaly údaje, které byly uloženy v důsledku právní povinnosti uchovávat údaje, anebo pro obchodní účely. Nejsou rovněž poskytnuty žádné informace o výsledcích využití údajů. Pro učinění závěrů je dále problematické, že informace z různých členských států nejsou vždy plně srovnatelné a že v řadě případů tabulky představují pouze devět členských států. |
| --- | --- |

45.

Co se týká kvantitativních, statistických informací předložených zejména v kapitole 5 a v příloze hodnotící zprávy, chybí zásadní informace. Statistika například neuvádí účely, pro které byly údaje vyhledávány. Číselné údaje dále neprozrazují, zda veškeré údaje, o přístup k nimž bylo zažádáno, představovaly údaje, které byly uloženy v důsledku právní povinnosti uchovávat údaje, anebo pro obchodní účely. Nejsou rovněž poskytnuty žádné informace o výsledcích využití údajů. Pro učinění závěrů je dále problematické, že informace z různých členských států nejsou vždy plně srovnatelné a že v řadě případů tabulky představují pouze devět členských států.

| 46. | Kvalitativní příklady předložené ve zprávě slouží pro lepší znázornění důležité role, kterou uchovávané údaje sehrály v určitých konkrétních situacích a v případný prospěch systému uchovávání údajů. Není však ve všech případech jasné, zda využití uchovávaných údajů bylo jediným prostředkem vyřešení příslušného trestného činu. |
| --- | --- |

46.

Kvalitativní příklady předložené ve zprávě slouží pro lepší znázornění důležité role, kterou uchovávané údaje sehrály v určitých konkrétních situacích a v případný prospěch systému uchovávání údajů. Není však ve všech případech jasné, zda využití uchovávaných údajů bylo jediným prostředkem vyřešení příslušného trestného činu.

| 47. | Některé příklady znázorňují nepostradatelnost opatření pro uchovávání údajů při boji s kyberkriminalitou. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že hlavní mezinárodní nástroj v této oblasti, Úmluva Rady Evropy o kyberkriminalitě, nepředpokládá uchovávání údajů jako opatření pro boj s kyberkriminalitou, avšak hovoří pouze o zajišťování údajů jako o vyšetřovacím nástroji (42). |
| --- | --- |

47.

Některé příklady znázorňují nepostradatelnost opatření pro uchovávání údajů při boji s kyberkriminalitou. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že hlavní mezinárodní nástroj v této oblasti, Úmluva Rady Evropy o kyberkriminalitě, nepředpokládá uchovávání údajů jako opatření pro boj s kyberkriminalitou, avšak hovoří pouze o zajišťování údajů jako o vyšetřovacím nástroji (42).

| 48. | Zdá se, že Komise přikládá značnou váhu příkladům, které poskytly členské státy a v nichž byly uchovávané údaje využity pro vyloučení přítomnosti podezřelých na místě činu a pro potvrzení alibi (43). Ačkoli se jedná o zajímavé příklady způsobu využití údajů donucovacími orgány, nelze je předložit jako důkaz potřebnosti uchovávání údajů. Tento argument by měl být používán opatrně, protože by mohl být mylně chápán tak, že uchovávání údajů je nezbytné k prokázání neviny občanů, což by bylo obtížné uvést do souladu s presumpcí neviny. |
| --- | --- |

48.

Zdá se, že Komise přikládá značnou váhu příkladům, které poskytly členské státy a v nichž byly uchovávané údaje využity pro vyloučení přítomnosti podezřelých na místě činu a pro potvrzení alibi (43). Ačkoli se jedná o zajímavé příklady způsobu využití údajů donucovacími orgány, nelze je předložit jako důkaz potřebnosti uchovávání údajů. Tento argument by měl být používán opatrně, protože by mohl být mylně chápán tak, že uchovávání údajů je nezbytné k prokázání neviny občanů, což by bylo obtížné uvést do souladu s presumpcí neviny.

| 49. | Hodnotící zpráva pouze stručně hovoří o hodnotě uchovávání údajů v souvislosti s technologickým vývojem, konkrétněji pak s využíváním předplacených SIM karet (44). EIOÚ zdůrazňuje, že větší množství kvantitativních a kvalitativních informací o využívání nových technologií, na které se směrnice nevztahuje (což může platit o VoIP a sociálních sítích) by bylo poučné pro posouzení účinnosti směrnice. |
| --- | --- |

49.

Hodnotící zpráva pouze stručně hovoří o hodnotě uchovávání údajů v souvislosti s technologickým vývojem, konkrétněji pak s využíváním předplacených SIM karet (44). EIOÚ zdůrazňuje, že větší množství kvantitativních a kvalitativních informací o využívání nových technologií, na které se směrnice nevztahuje (což může platit o VoIP a sociálních sítích) by bylo poučné pro posouzení účinnosti směrnice.

| 50. | Hodnotící zpráva je omezená, protože se převážně zaměřuje na kvantitativní a kvalitativní informace poskytnuté členskými státy, které směrnici o uchovávání údajů provedly. Bylo by však zajímavé zjistit, zda se vyskytly případné značné rozdíly mezi těmito členskými státy a členskými státy, které směrnici neprovedly. Zejména u členských států, v nichž byly právní předpisy provádějící směrnici zrušeny (Německo, Rumunsko a Česká republika), by bylo zajímavé zjistit, zda existují důkazy nárůstu či poklesu počtu úspěšných vyšetřování trestných činů buď před tímto zrušením či po něm. |
| --- | --- |

50.

Hodnotící zpráva je omezená, protože se převážně zaměřuje na kvantitativní a kvalitativní informace poskytnuté členskými státy, které směrnici o uchovávání údajů provedly. Bylo by však zajímavé zjistit, zda se vyskytly případné značné rozdíly mezi těmito členskými státy a členskými státy, které směrnici neprovedly. Zejména u členských států, v nichž byly právní předpisy provádějící směrnici zrušeny (Německo, Rumunsko a Česká republika), by bylo zajímavé zjistit, zda existují důkazy nárůstu či poklesu počtu úspěšných vyšetřování trestných činů buď před tímto zrušením či po něm.

| 51. | Komise uznává, že statistické údaje a příklady dodané členskými státy jsou „určitým způsobem omezené“, avšak přesto dospívá k závěru, že tyto důkazy dokládají „velmi důležitou roli, jakou hrají uchovávané údaje při vyšetřování trestných činů“ (45). |
| --- | --- |

51.

Komise uznává, že statistické údaje a příklady dodané členskými státy jsou „určitým způsobem omezené“, avšak přesto dospívá k závěru, že tyto důkazy dokládají „velmi důležitou roli, jakou hrají uchovávané údaje při vyšetřování trestných činů“ (45).

| 52. | EIOÚ se domnívá, že Komise měla být k členským státům kritičtější. Jak bylo vysvětleno, politická prohlášení některých členských států o potřebnosti takovéhoto opatření nemohou sama o sobě odůvodnit akci na úrovni EU. Komise měla trvat na tom, aby členské státy předložily dostatečné důkazy, které prokáží nezbytnost tohoto opatření. Podle EIOÚ měla Komise přinejmenším podmínit svou podporu uchovávání údajů jako bezpečnostního opatření (viz s. 31 hodnotící zprávy) tím, že členské státy předloží v průběhu posouzení dopadů další důkazy. |
| --- | --- |

52.

EIOÚ se domnívá, že Komise měla být k členským státům kritičtější. Jak bylo vysvětleno, politická prohlášení některých členských států o potřebnosti takovéhoto opatření nemohou sama o sobě odůvodnit akci na úrovni EU. Komise měla trvat na tom, aby členské státy předložily dostatečné důkazy, které prokáží nezbytnost tohoto opatření. Podle EIOÚ měla Komise přinejmenším podmínit svou podporu uchovávání údajů jako bezpečnostního opatření (viz s. 31 hodnotící zprávy) tím, že členské státy předloží v průběhu posouzení dopadů další důkazy.

Alternativní prostředky

| 53. | Nezbytnost uchovávání údajů, jak je stanoveno směrnicí o uchovávání údajů, rovněž závisí na tom, zda neexistují alternativní opatření znamenající nižší zásah do soukromí, která mohla vést ke srovnatelným výsledkům. Toto bylo potvrzeno rozsudkem Soudního dvora ve věci Schecke v listopadu 2010, jímž byly zrušeny právní předpisy EU o zveřejňování jmen příjemců zemědělských fondů (46). Jedním z důvodů pro zrušení byla skutečnost, že Rada a Komise neuvažovaly o alternativních opatřeních, která by odpovídala cíli zveřejňování a přitom by představovala menší zásah do práva dotyčných osob na soukromí a na ochranu údajů (47). |
| --- | --- |

53.

Nezbytnost uchovávání údajů, jak je stanoveno směrnicí o uchovávání údajů, rovněž závisí na tom, zda neexistují alternativní opatření znamenající nižší zásah do soukromí, která mohla vést ke srovnatelným výsledkům. Toto bylo potvrzeno rozsudkem Soudního dvora ve věci Schecke v listopadu 2010, jímž byly zrušeny právní předpisy EU o zveřejňování jmen příjemců zemědělských fondů (46). Jedním z důvodů pro zrušení byla skutečnost, že Rada a Komise neuvažovaly o alternativních opatřeních, která by odpovídala cíli zveřejňování a přitom by představovala menší zásah do práva dotyčných osob na soukromí a na ochranu údajů (47).

| 54. | Hlavní alternativou předloženou při diskuzi ohledně směrnice o uchovávání údajů je metoda zajišťování údajů (tzv. „quick freeze“ a „quick freeze plus“) (48). Obnáší dočasné zajištění či „zmrazení“ určitých údajů o telekomunikačním provozu a poloze, které se týkají pouze konkrétních podezřelých z trestné činnosti a které mohou být následně se soudním povolením dány k dispozici donucovacím orgánům. |
| --- | --- |

54.

Hlavní alternativou předloženou při diskuzi ohledně směrnice o uchovávání údajů je metoda zajišťování údajů (tzv. „quick freeze“ a „quick freeze plus“) (48). Obnáší dočasné zajištění či „zmrazení“ určitých údajů o telekomunikačním provozu a poloze, které se týkají pouze konkrétních podezřelých z trestné činnosti a které mohou být následně se soudním povolením dány k dispozici donucovacím orgánům.

| 55. | Zajišťování údajů je sice v hodnotící zprávě zmíněno v souvislosti s výše uvedenou Úmluvou o kyberkriminalitě, avšak považuje se za nevhodné, protože „nezaručuje schopnost vytvořit důkazní materiál před soudním příkazem ani neumožňuje vyšetřování v případě, kdy osoba není známa, a neumožňuje, aby byly shromažďovány důkazy o pohybu osob, například obětí nebo svědků trestné činnosti“ (49). |
| --- | --- |

55.

Zajišťování údajů je sice v hodnotící zprávě zmíněno v souvislosti s výše uvedenou Úmluvou o kyberkriminalitě, avšak považuje se za nevhodné, protože „nezaručuje schopnost vytvořit důkazní materiál před soudním příkazem ani neumožňuje vyšetřování v případě, kdy osoba není známa, a neumožňuje, aby byly shromažďovány důkazy o pohybu osob, například obětí nebo svědků trestné činnosti“ (49).

| 56. | EIOÚ uznává, že pokud se namísto obsáhlého systému uchovávání údajů používá systém zajišťování údajů, je k dispozici méně informací. Avšak právě díky svému cílenějšímu charakteru představuje zajišťování údajů nástroj, který znamená menší zásah do soukromí z hlediska míry zásahu i počtu dotčených osob. Posouzení by se nemělo zaměřovat pouze na údaje, které jsou k dispozici, ale také na různé výsledky, kterých bylo pomocí obou systémů dosaženo. EIOÚ považuje podrobnější zkoumání tohoto opatření za odůvodněné a nepostradatelné. Mohlo by se tak stát v průběhu posouzení dopadů v nadcházejících měsících. |
| --- | --- |

56.

EIOÚ uznává, že pokud se namísto obsáhlého systému uchovávání údajů používá systém zajišťování údajů, je k dispozici méně informací. Avšak právě díky svému cílenějšímu charakteru představuje zajišťování údajů nástroj, který znamená menší zásah do soukromí z hlediska míry zásahu i počtu dotčených osob. Posouzení by se nemělo zaměřovat pouze na údaje, které jsou k dispozici, ale také na různé výsledky, kterých bylo pomocí obou systémů dosaženo. EIOÚ považuje podrobnější zkoumání tohoto opatření za odůvodněné a nepostradatelné. Mohlo by se tak stát v průběhu posouzení dopadů v nadcházejících měsících.

| 57. | V tomto ohledu je politováníhodné, že v závěrech zprávy se Komise zavazuje prozkoumat, zda a případně jak přístup EU k zajišťování údajů může doplnit (tzn. nikoli nahradit) jejich uchovávání (50). Možnost sloučit jakýkoli druh režimu uchovávání s procesními zárukami, které obklopují různé způsoby zajišťování údajů, opravdu zaslouží další zkoumání. EIOÚ však Komisi doporučuje, aby v průběhu posouzení dopadů také zvážila, zda by mohl systém zajišťování údajů nebo jiné alternativní prostředky plně nebo částečně nahradit stávající režim uchovávání údajů. |
| --- | --- |

57.

V tomto ohledu je politováníhodné, že v závěrech zprávy se Komise zavazuje prozkoumat, zda a případně jak přístup EU k zajišťování údajů může doplnit (tzn. nikoli nahradit) jejich uchovávání (50). Možnost sloučit jakýkoli druh režimu uchovávání s procesními zárukami, které obklopují různé způsoby zajišťování údajů, opravdu zaslouží další zkoumání. EIOÚ však Komisi doporučuje, aby v průběhu posouzení dopadů také zvážila, zda by mohl systém zajišťování údajů nebo jiné alternativní prostředky plně nebo částečně nahradit stávající režim uchovávání údajů.

IV.2   Uchovávání údajů, jak je upraveno ve směrnici o uchovávání údajů, každopádně překračuje rámec toho, co je nezbytné

| 58. | Podle EIOÚ informace v hodnotící zprávě neobsahují dostatečné důkazy, které by doložily nezbytnost opatření pro uchovávání údajů, jak je stanoveno směrnicí o uchovávání údajů. Hodnotící zpráva však umožňuje závěr, že směrnice o uchovávání údajů upravila uchovávání údajů způsobem, jenž překračuje rámec toho, co je nezbytné, nebo že alespoň nezajistila, aby uchovávání údajů nebylo takovýmto způsobem používáno. V tomto ohledu lze zdůraznit čtyři prvky. |
| --- | --- |

58.

Podle EIOÚ informace v hodnotící zprávě neobsahují dostatečné důkazy, které by doložily nezbytnost opatření pro uchovávání údajů, jak je stanoveno směrnicí o uchovávání údajů. Hodnotící zpráva však umožňuje závěr, že směrnice o uchovávání údajů upravila uchovávání údajů způsobem, jenž překračuje rámec toho, co je nezbytné, nebo že alespoň nezajistila, aby uchovávání údajů nebylo takovýmto způsobem používáno. V tomto ohledu lze zdůraznit čtyři prvky.

| 59. | Zaprvé nejasný účel opatření a široký pojem „příslušných vnitrostátních orgánů“ vedly k využívání uchovávaných údajů pro příliš širokou škálu účelů příliš mnoha orgány. Dále neexistuje jednotnost v oblasti záruk a podmínek pro přístup k těmto údajům. Nikoli ve všech členských státech je například přístup podmíněn předchozím schválením soudním či jiným nezávislým orgánem. |
| --- | --- |

59.

Zaprvé nejasný účel opatření a široký pojem „příslušných vnitrostátních orgánů“ vedly k využívání uchovávaných údajů pro příliš širokou škálu účelů příliš mnoha orgány. Dále neexistuje jednotnost v oblasti záruk a podmínek pro přístup k těmto údajům. Nikoli ve všech členských státech je například přístup podmíněn předchozím schválením soudním či jiným nezávislým orgánem.

| 60. | Zadruhé se maximální doba uchovávání v délce dvou let zdá nad rámec toho, co je nezbytné. Statistické informace z řady členských států v hodnotící zprávě ukazují, že valná většina žádostí o přístup, konkrétně 86 %, se týká údajů ve stáří do šesti měsíců (51). Šestnáct členských států si také ve svých právních předpisech zvolilo dobu uchovávání v délce 1 rok či méně (52). Toto silně nasvědčuje tomu, že maximální doba v délce dvou let překračuje rámec toho, co většina členských států považuje za nezbytné. |
| --- | --- |

60.

Zadruhé se maximální doba uchovávání v délce dvou let zdá nad rámec toho, co je nezbytné. Statistické informace z řady členských států v hodnotící zprávě ukazují, že valná většina žádostí o přístup, konkrétně 86 %, se týká údajů ve stáří do šesti měsíců (51). Šestnáct členských států si také ve svých právních předpisech zvolilo dobu uchovávání v délce 1 rok či méně (52). Toto silně nasvědčuje tomu, že maximální doba v délce dvou let překračuje rámec toho, co většina členských států považuje za nezbytné.

| 61. | Dále pak neexistence jednotné doby uchovávání pro všechny členské státy vedla k různým rozcházejícím se vnitrostátním předpisům, z nichž mohou vzniknout komplikace, protože není vždy zřejmé, jaké vnitrostátní právo – v oblasti uchovávání údajů i v oblasti ochrany údajů – je použitelné v případě, že poskytovatelé ukládají údaje v jiném členském státě, než v jakém dojde k jejich shromáždění. |
| --- | --- |

61.

Dále pak neexistence jednotné doby uchovávání pro všechny členské státy vedla k různým rozcházejícím se vnitrostátním předpisům, z nichž mohou vzniknout komplikace, protože není vždy zřejmé, jaké vnitrostátní právo – v oblasti uchovávání údajů i v oblasti ochrany údajů – je použitelné v případě, že poskytovatelé ukládají údaje v jiném členském státě, než v jakém dojde k jejich shromáždění.

| 62. | Zatřetí je nedostatečně harmonizována úroveň zabezpečení. Jedním z hlavních závěrů pracovní skupiny zřízené podle článku 29 v její zprávě z července 2010 byla skutečnost, že v různých členských státech existuje směsice zavedených bezpečnostních opatření. Zdá se, že Komise považuje bezpečnostní opatření ve stávající směrnici za dostačující, jelikož „neexistují konkrétní příklady závažného narušení soukromí“ (53). Komise však zřejmě pouze požádala členské státy, aby o tomto podaly zprávu. Pro zhodnocení vhodnosti současných bezpečnostních pravidel a opatření je zapotřebí širší konzultace a konkrétnější vyšetření případů zneužití. I když v souvislosti se zprávou nejsou zmíněny žádné konkrétní případy narušení bezpečnosti, jako názorná výstraha slouží také narušení bezpečnosti údajů a skandály v oblasti provozních údajů a elektronických komunikací v některých členských státech. Tuto otázku nelze brát na lehkou váhu, protože bezpečnost uchovávaných údajů má zásadní význam pro systém uchovávání údajů jako takový, jelikož zajišťuje dodržování všech ostatních záruk (54). |
| --- | --- |

62.

Zatřetí je nedostatečně harmonizována úroveň zabezpečení. Jedním z hlavních závěrů pracovní skupiny zřízené podle článku 29 v její zprávě z července 2010 byla skutečnost, že v různých členských státech existuje směsice zavedených bezpečnostních opatření. Zdá se, že Komise považuje bezpečnostní opatření ve stávající směrnici za dostačující, jelikož „neexistují konkrétní příklady závažného narušení soukromí“ (53). Komise však zřejmě pouze požádala členské státy, aby o tomto podaly zprávu. Pro zhodnocení vhodnosti současných bezpečnostních pravidel a opatření je zapotřebí širší konzultace a konkrétnější vyšetření případů zneužití. I když v souvislosti se zprávou nejsou zmíněny žádné konkrétní případy narušení bezpečnosti, jako názorná výstraha slouží také narušení bezpečnosti údajů a skandály v oblasti provozních údajů a elektronických komunikací v některých členských státech. Tuto otázku nelze brát na lehkou váhu, protože bezpečnost uchovávaných údajů má zásadní význam pro systém uchovávání údajů jako takový, jelikož zajišťuje dodržování všech ostatních záruk (54).

| 63. | Začtvrté ze zprávy není zřejmé, zda byla prokázána nezbytnost všech kategorií uchovávaných údajů. Jistým způsobem se pouze obecně rozlišuje mezi telefonickými a internetovými údaji. Některé členské státy zvolily zavedení kratší doby uchovávání pro internetové údaje (55). Z tohoto však nelze činit žádné obecné závěry. |
| --- | --- |

63.

Začtvrté ze zprávy není zřejmé, zda byla prokázána nezbytnost všech kategorií uchovávaných údajů. Jistým způsobem se pouze obecně rozlišuje mezi telefonickými a internetovými údaji. Některé členské státy zvolily zavedení kratší doby uchovávání pro internetové údaje (55). Z tohoto však nelze činit žádné obecné závěry.

IV.3   Směrnice o uchovávání údajů postrádá předvídatelnost

| 64. | Další nedostatek směrnice o uchovávání údajů se týká skutečnosti, že postrádá předvídatelnost. Požadavek na předvídatelnost vyplývá z obecného požadavku čl. 8 odst. 2 EÚLP a čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv EU, podle něhož by zásah měl být stanoven zákonem. Podle Evropského soudu pro lidská práva to znamená, že opatření by mělo mít právní základ v právních předpisech a mělo by odpovídat právnímu státu. To znamená, že zákon je náležitě přístupný a předvídatelný (56). Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Österreichischer Rundfunk rovněž zdůraznil, že právo by mělo být formulováno s dostatečnou přesností, aby občané mohli odpovídajícím způsobem přizpůsobit své chování (57). Právo musí dostatečně srozumitelným způsobem uvádět rozsah volnosti v rozhodování udělený příslušným orgánům a způsob jeho výkonu (58). |
| --- | --- |

64.

Další nedostatek směrnice o uchovávání údajů se týká skutečnosti, že postrádá předvídatelnost. Požadavek na předvídatelnost vyplývá z obecného požadavku čl. 8 odst. 2 EÚLP a čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv EU, podle něhož by zásah měl být stanoven zákonem. Podle Evropského soudu pro lidská práva to znamená, že opatření by mělo mít právní základ v právních předpisech a mělo by odpovídat právnímu státu. To znamená, že zákon je náležitě přístupný a předvídatelný (56). Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Österreichischer Rundfunk rovněž zdůraznil, že právo by mělo být formulováno s dostatečnou přesností, aby občané mohli odpovídajícím způsobem přizpůsobit své chování (57). Právo musí dostatečně srozumitelným způsobem uvádět rozsah volnosti v rozhodování udělený příslušným orgánům a způsob jeho výkonu (58).

| 65. | Také v kontrolním seznamu uvedeném ve sdělení Komise týkajícím se Listiny základních práv EU je jednou z otázek, na něž se má odpovědět, dotaz, zda je případné omezení základních práv formulováno „jasným a předvídatelným způsobem“ (59). Ve svém sdělení týkajícím se přehledu o správě informací v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Komise rovněž uvedla, že občané „mají právo vědět, jaké osobní údaje o nich jsou zpracovávány a vyměňovány, kým a za jakým účelem“ (60). |
| --- | --- |

65.

Také v kontrolním seznamu uvedeném ve sdělení Komise týkajícím se Listiny základních práv EU je jednou z otázek, na něž se má odpovědět, dotaz, zda je případné omezení základních práv formulováno „jasným a předvídatelným způsobem“ (59). Ve svém sdělení týkajícím se přehledu o správě informací v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Komise rovněž uvedla, že občané „mají právo vědět, jaké osobní údaje o nich jsou zpracovávány a vyměňovány, kým a za jakým účelem“ (60).

| 66. | V případě směrnice EU odpovědnost za soulad se základními právy, včetně požadavku na předvídatelnost, leží především na členských státech, které směrnici provádějí do svých vnitrostátních právních předpisů. Je známým požadavkem, že toto provedení by mělo dodržovat základní práva (61). |
| --- | --- |

66.

V případě směrnice EU odpovědnost za soulad se základními právy, včetně požadavku na předvídatelnost, leží především na členských státech, které směrnici provádějí do svých vnitrostátních právních předpisů. Je známým požadavkem, že toto provedení by mělo dodržovat základní práva (61).

| 67. | Komise také v hodnotící zprávě zdůrazňuje, že směrnice „sama o sobě nezaručuje, že uchovávané údaje jsou ukládány, vyhledávány a používány zcela v souladu s právem na soukromí a ochranu osobních údajů“. Připomíná, že „[o]dpovědnost zajistit, aby byla tato práva dodržována, leží na členských státech“ (62). |
| --- | --- |

67.

Komise také v hodnotící zprávě zdůrazňuje, že směrnice „sama o sobě nezaručuje, že uchovávané údaje jsou ukládány, vyhledávány a používány zcela v souladu s právem na soukromí a ochranu osobních údajů“. Připomíná, že „[o]dpovědnost zajistit, aby byla tato práva dodržována, leží na členských státech“ (62).

| 68. | EIOÚ se však domnívá, že směrnice EU sama o sobě by měla do jisté míry také splňovat požadavek na předvídatelnost. Neboli, v parafrázi rozsudku Soudního dvora ve věci Lindqvist, režim poskytovaný směrnicí by neměl „postrádat na předvídatelnosti“ (63). Takto tomu je zejména v případě opatření EU, které požaduje, aby členské státy organizovaly rozsáhlé zásahy do práv občanů na ochranu soukromí a údajů. EIOÚ zastává názor, že EU má odpovědnost zajistit alespoň jasně definovaný účel a jasné uvedení toho, kdo může získat k údajům přístup a za jakých podmínek. |
| --- | --- |

68.

EIOÚ se však domnívá, že směrnice EU sama o sobě by měla do jisté míry také splňovat požadavek na předvídatelnost. Neboli, v parafrázi rozsudku Soudního dvora ve věci Lindqvist, režim poskytovaný směrnicí by neměl „postrádat na předvídatelnosti“ (63). Takto tomu je zejména v případě opatření EU, které požaduje, aby členské státy organizovaly rozsáhlé zásahy do práv občanů na ochranu soukromí a údajů. EIOÚ zastává názor, že EU má odpovědnost zajistit alespoň jasně definovaný účel a jasné uvedení toho, kdo může získat k údajům přístup a za jakých podmínek.

| 69. | Tento postoj potvrzuje nový právní rámec vytvořený Lisabonskou smlouvou, která, jak bylo vysvětleno, rozšířila pravomoc EU v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a zavedla intenzivnější zaměření EU na dodržování základních práv. |
| --- | --- |

69.

Tento postoj potvrzuje nový právní rámec vytvořený Lisabonskou smlouvou, která, jak bylo vysvětleno, rozšířila pravomoc EU v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a zavedla intenzivnější zaměření EU na dodržování základních práv.

| 70. | EIOÚ si dovoluje připomenout, že požadavek na zvláštní účel a následný zákaz zpracovávání údajů způsobem neslučitelným s tímto účelem („zásada omezení účelu“) mají zásadní význam pro ochranu osobních údajů, jak ji potvrzuje článek 8 Listiny základních práv EU (64). |
| --- | --- |

70.

EIOÚ si dovoluje připomenout, že požadavek na zvláštní účel a následný zákaz zpracovávání údajů způsobem neslučitelným s tímto účelem („zásada omezení účelu“) mají zásadní význam pro ochranu osobních údajů, jak ji potvrzuje článek 8 Listiny základních práv EU (64).

| 71. | Hodnotící zpráva ukazuje, že volba ponechat přesnou definici toho, co představuje „závažný trestný čin“, a následně toho, co by mělo být považováno za „příslušné orgány“, na volném rozhodnutí členských států vedla k široké škále různých účelů, pro byly údaje využívány (65). |
| --- | --- |

71.

Hodnotící zpráva ukazuje, že volba ponechat přesnou definici toho, co představuje „závažný trestný čin“, a následně toho, co by mělo být považováno za „příslušné orgány“, na volném rozhodnutí členských států vedla k široké škále různých účelů, pro byly údaje využívány (65).

| 72. | Komise uvádí, že „[v]ětšina členských států, které směrnici provedly, umožňuje v souladu s vnitrostátními právními předpisy přístup k uchovávaným údajům a jejich využití pro účely, které překračují účely uvedené ve směrnici, včetně prevence a boje proti trestné činnosti obecně a ohrožení života a zdraví“ (66). Členské státy využívají „právní mezeru“ stanovenou čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích (67). Komise má za to, že tento stav nemusí vytvářet dostatečnou „předvídatelnost, což je podmínka každého legislativního opatření, které omezuje právo na soukromí“ (68). |
| --- | --- |

72.

Komise uvádí, že „[v]ětšina členských států, které směrnici provedly, umožňuje v souladu s vnitrostátními právními předpisy přístup k uchovávaným údajům a jejich využití pro účely, které překračují účely uvedené ve směrnici, včetně prevence a boje proti trestné činnosti obecně a ohrožení života a zdraví“ (66). Členské státy využívají „právní mezeru“ stanovenou čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích (67). Komise má za to, že tento stav nemusí vytvářet dostatečnou „předvídatelnost, což je podmínka každého legislativního opatření, které omezuje právo na soukromí“ (68).

| 73. | Za těchto okolností nelze říci, že směrnice o uchovávání údajů sama o sobě, a zejména ve spojení se směrnicí o soukromí a elektronických komunikacích, přináší srozumitelnost potřebnou pro splnění zásady předvídatelnosti na úrovni EU. |
| --- | --- |

73.

Za těchto okolností nelze říci, že směrnice o uchovávání údajů sama o sobě, a zejména ve spojení se směrnicí o soukromí a elektronických komunikacích, přináší srozumitelnost potřebnou pro splnění zásady předvídatelnosti na úrovni EU.

V.   POSTUP DO BUDOUCNA: MĚLY BY BÝT ZVÁŽENY VŠECHNY MOŽNOSTI

| 74. | Analýza uvedená v předchozí části odůvodňuje závěr, že směrnice o uchovávání údajů nesplňuje požadavky, které jsou stanoveny právy na ochranu soukromí a údajů. Je proto zřejmé, že směrnice o uchovávání údajů nemůže nadále existovat ve své současné podobě. V tomto ohledu Komise správně navrhuje revizi stávajícího rámce pro uchovávání údajů (69). |
| --- | --- |

74.

Analýza uvedená v předchozí části odůvodňuje závěr, že směrnice o uchovávání údajů nesplňuje požadavky, které jsou stanoveny právy na ochranu soukromí a údajů. Je proto zřejmé, že směrnice o uchovávání údajů nemůže nadále existovat ve své současné podobě. V tomto ohledu Komise správně navrhuje revizi stávajícího rámce pro uchovávání údajů (69).

| 75. | Avšak před navržením revidované verze směrnice:






  a) | by se Komise měla v průběhu posouzení dopadů věnovat shromažďování dalších praktických důkazů z členských států s cílem prokázat nezbytnost uchovávání údajů jako opatření v rámci práva EU. |
| --- | --- | --- |

75.

Avšak před navržením revidované verze směrnice:

a)

by se Komise měla v průběhu posouzení dopadů věnovat shromažďování dalších praktických důkazů z členských států s cílem prokázat nezbytnost uchovávání údajů jako opatření v rámci práva EU.

| b) | Pokud bude většina členských států považovat uchovávání údajů za nezbytné, měly by tyto členské státy poskytnout Komisi kvantitativní a kvalitativní důkazy, které tuto nezbytnost doloží. |
| --- | --- |

b)

Pokud bude většina členských států považovat uchovávání údajů za nezbytné, měly by tyto členské státy poskytnout Komisi kvantitativní a kvalitativní důkazy, které tuto nezbytnost doloží.

| c) | Členské státy, které budou proti tomuto opatření pro uchovávání údajů, by měly Komisi poskytnout informace s cílem umožnit širší posouzení věci. |
| --- | --- |

c)

Členské státy, které budou proti tomuto opatření pro uchovávání údajů, by měly Komisi poskytnout informace s cílem umožnit širší posouzení věci.

| 76. | Při posouzení dopadů by mělo být dále zkoumáno, zda ke srovnatelným výsledkům mohly či stále mohou vést alternativní prostředky znamenající menší zásah do soukromí. Komise by v tomto měla převzít iniciativu, případně za podpory externích odborníků. |
| --- | --- |

76.

Při posouzení dopadů by mělo být dále zkoumáno, zda ke srovnatelným výsledkům mohly či stále mohou vést alternativní prostředky znamenající menší zásah do soukromí. Komise by v tomto měla převzít iniciativu, případně za podpory externích odborníků.

| 77. | EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise oznámila konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami v průběhu posouzení dopadů (70). V tomto ohledu EIOÚ vyzývá Komisi, aby našla způsob, jak do této činnosti přímo zapojit občany. |
| --- | --- |

77.

EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise oznámila konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami v průběhu posouzení dopadů (70). V tomto ohledu EIOÚ vyzývá Komisi, aby našla způsob, jak do této činnosti přímo zapojit občany.

| 78. | Je třeba zdůraznit, že posouzení nezbytnosti a zkoumání alternativních prostředků znamenajících menší zásah do soukromí lze spravedlivě provádět pouze tehdy, jestliže všechny možnosti pro budoucnost směrnice zůstanou otevřeny. V tomto ohledu se zdá, že Komise vylučuje možnost směrnici zrušit ať již samostatně či v kombinaci s návrhem alternativního, cílenějšího opatření EU. EIOÚ proto Komisi vyzývá, aby v rámci posouzení dopadů důkladně zvážila i tyto možnosti. |
| --- | --- |

78.

Je třeba zdůraznit, že posouzení nezbytnosti a zkoumání alternativních prostředků znamenajících menší zásah do soukromí lze spravedlivě provádět pouze tehdy, jestliže všechny možnosti pro budoucnost směrnice zůstanou otevřeny. V tomto ohledu se zdá, že Komise vylučuje možnost směrnici zrušit ať již samostatně či v kombinaci s návrhem alternativního, cílenějšího opatření EU. EIOÚ proto Komisi vyzývá, aby v rámci posouzení dopadů důkladně zvážila i tyto možnosti.

| 79. | O budoucí směrnici o uchovávání údajů lze uvažovat pouze tehdy, bude-li panovat shoda o potřebnosti pravidel EU z hlediska vnitřního trhu a policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a bude-li v průběhu posouzení dopadů nezbytnost uchovávání údajů, podporovaného a upraveného Evropskou unií, dostatečně prokázána, a to včetně pečlivého zvážení alternativních opatření. |
| --- | --- |

79.

O budoucí směrnici o uchovávání údajů lze uvažovat pouze tehdy, bude-li panovat shoda o potřebnosti pravidel EU z hlediska vnitřního trhu a policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a bude-li v průběhu posouzení dopadů nezbytnost uchovávání údajů, podporovaného a upraveného Evropskou unií, dostatečně prokázána, a to včetně pečlivého zvážení alternativních opatření.

| 80. | EIOÚ nepopírá významnou hodnotu uchovávaných údajů pro účely prosazování práva a zásadní roli, kterou toto uchovávání může hrát v konkrétních případech. Stejně jako německý Bundesverfassungsgericht EIOÚ nevylučuje, že náležitě definovaná povinnost uchovávat telekomunikační údaje může být za určitých velmi přísných podmínek odůvodněná (71). |
| --- | --- |

80.

EIOÚ nepopírá významnou hodnotu uchovávaných údajů pro účely prosazování práva a zásadní roli, kterou toto uchovávání může hrát v konkrétních případech. Stejně jako německý Bundesverfassungsgericht EIOÚ nevylučuje, že náležitě definovaná povinnost uchovávat telekomunikační údaje může být za určitých velmi přísných podmínek odůvodněná (71).

| 81. | Jakýkoli budoucí dokument EU zaměřený na uchovávání údajů by měl proto splňovat tyto základní požadavky:






  — | Měl by být komplexní a měl by skutečně harmonizovat pravidla pro povinnost uchovávat údaje a pro přístup k těmto údajům a jejich další využití ze strany příslušných orgánů. |
| --- | --- | --- |

81.

Jakýkoli budoucí dokument EU zaměřený na uchovávání údajů by měl proto splňovat tyto základní požadavky:

—

Měl by být komplexní a měl by skutečně harmonizovat pravidla pro povinnost uchovávat údaje a pro přístup k těmto údajům a jejich další využití ze strany příslušných orgánů.

| — | Měl by být vyčerpávající, což znamená, že bude mít jasný a přesně stanovený účel a že právní mezera, která existuje na základě čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích, bude vyplněna. |
| --- | --- |

—

Měl by být vyčerpávající, což znamená, že bude mít jasný a přesně stanovený účel a že právní mezera, která existuje na základě čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích, bude vyplněna.

| — | Měl by být přiměřený a neměl by překračovat rámec toho, co je nezbytné (v tomto ohledu viz připomínky učiněné v části IV.2 výše). |
| --- | --- |

—

Měl by být přiměřený a neměl by překračovat rámec toho, co je nezbytné (v tomto ohledu viz připomínky učiněné v části IV.2 výše).

| 82. | EIOÚ samozřejmě s ohledem na tyto základní podmínky pečlivě přezkoumá případný budoucí návrh věnovaný uchovávání údajů. |
| --- | --- |

82.

EIOÚ samozřejmě s ohledem na tyto základní podmínky pečlivě přezkoumá případný budoucí návrh věnovaný uchovávání údajů.

VI.   ZÁVĚR

| 83. | EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise ve zprávě také zohlednila dopady směrnice na základní práva, ačkoli to článek 14 směrnice o uchovávání údajů přísně nevyžaduje. |
| --- | --- |

83.

EIOÚ s potěšením zaznamenal, že Komise ve zprávě také zohlednila dopady směrnice na základní práva, ačkoli to článek 14 směrnice o uchovávání údajů přísně nevyžaduje.

| 84. | Hodnotící zpráva ukazuje, že směrnice nesplnila svůj hlavní účel, totiž harmonizovat vnitrostátní právní předpisy týkající se uchovávání údajů. Tento nedostatek harmonizace škodí všem zúčastněným stranám: občanům, ekonomickým subjektům i donucovacím orgánům. |
| --- | --- |

84.

Hodnotící zpráva ukazuje, že směrnice nesplnila svůj hlavní účel, totiž harmonizovat vnitrostátní právní předpisy týkající se uchovávání údajů. Tento nedostatek harmonizace škodí všem zúčastněným stranám: občanům, ekonomickým subjektům i donucovacím orgánům.

| 85. | Na základě hodnotící zprávy lze dospět k závěru, že směrnice o uchovávání údajů nesplňuje požadavky, které jsou stanoveny právy na ochranu soukromí a údajů, a to z těchto důvodů:






  — | nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice o uchovávání údajů, nebyla dostatečně prokázána, |
| --- | --- | --- |

85.

Na základě hodnotící zprávy lze dospět k závěru, že směrnice o uchovávání údajů nesplňuje požadavky, které jsou stanoveny právy na ochranu soukromí a údajů, a to z těchto důvodů:

—

nezbytnost uchovávání údajů, jak ji upravuje směrnice o uchovávání údajů, nebyla dostatečně prokázána,

| — | uchovávání údajů mohlo být upraveno způsobem, který by znamenal menší zásah do soukromí, |
| --- | --- |

—

uchovávání údajů mohlo být upraveno způsobem, který by znamenal menší zásah do soukromí,

| — | směrnice o uchovávání údajů postrádá předvídatelnost. |
| --- | --- |

—

směrnice o uchovávání údajů postrádá předvídatelnost.

| 86. | EIOÚ vyzývá Komisi, aby při posouzení dopadů důkladně zvážila všechny možnosti, včetně případného zrušení směrnice ať již samostatně či v kombinaci s návrhem alternativního, cílenějšího opatření EU. |
| --- | --- |

86.

EIOÚ vyzývá Komisi, aby při posouzení dopadů důkladně zvážila všechny možnosti, včetně případného zrušení směrnice ať již samostatně či v kombinaci s návrhem alternativního, cílenějšího opatření EU.

| 87. | O budoucí směrnici o uchovávání údajů by bylo možno uvažovat pouze tehdy, pokud by panovala shoda o potřebnosti pravidel EU z hlediska vnitřního trhu a policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a pokud by v průběhu posouzení dopadů byla nezbytnost uchovávání údajů, podporovaného a upraveného Evropskou unií, dostatečně prokázána, a to včetně pečlivého zvážení alternativních opatření. Takovýto nástroj by měl splňovat tyto základní požadavky:






  — | Měl by být komplexní a měl by skutečně harmonizovat pravidla pro povinnost uchovávat údaje a pro přístup a další využití těchto údajů příslušnými orgány. |
| --- | --- | --- |

87.

O budoucí směrnici o uchovávání údajů by bylo možno uvažovat pouze tehdy, pokud by panovala shoda o potřebnosti pravidel EU z hlediska vnitřního trhu a policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a pokud by v průběhu posouzení dopadů byla nezbytnost uchovávání údajů, podporovaného a upraveného Evropskou unií, dostatečně prokázána, a to včetně pečlivého zvážení alternativních opatření. Takovýto nástroj by měl splňovat tyto základní požadavky:

—

Měl by být komplexní a měl by skutečně harmonizovat pravidla pro povinnost uchovávat údaje a pro přístup a další využití těchto údajů příslušnými orgány.

| — | Měl by být vyčerpávající, což znamená, že bude mít jasný a přesně stanovený účel a že právní mezera, která existuje na základě čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích, bude vyplněna. |
| --- | --- |

—

Měl by být vyčerpávající, což znamená, že bude mít jasný a přesně stanovený účel a že právní mezera, která existuje na základě čl. 15 odst. 1 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích, bude vyplněna.

| — | Měl by být přiměřený a neměl by překračovat rámec toho, co je nezbytné. |
| --- | --- |

—

Měl by být přiměřený a neměl by překračovat rámec toho, co je nezbytné.

V Bruselu dne 31. května 2011.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37, směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/136/ES ze dne 25. listopadu 2009 (Úř. věst. L 337, 18.12.2009, s. 11).

2

(3)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  KOM(2011) 225 v konečném znění.

4

(5)  Směrnice o uchovávání údajů (směrnice 2006/24/ES) byla přijata dne 15. března 2006 a zveřejněna v Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 54. Lhůta pro vydání zprávy byla stanovena na 15. září 2010 – viz čl. 14 odst. 1 směrnice o uchovávání údajů.

5

(6)  Viz s. 1 hodnotící zprávy.

6

(7)  Viz např. rozsudek ESLP ze dne 4. prosince 2008 ve věci S. a Marper v. Spojené království, 30562/04 a 30566/04, bod 67.

7

S. a Marper

Spojené království

(8)  Viz rozsudek ESLP ze dne 2. srpna 1984 ve věci Malone v. Spojené království, A-82, bod 84.

8

Malone

Spojené království

(9)  Viz stanovisko EIOÚ ze dne 26. září 2005, Úř. věst. C 298, 29.11.2005, s. 1. V průběhu konference uspořádané Komisí v prosinci 2010 EIOÚ o tomto nástroji hovořil jako o „nástroji, který je z hlediska svého rozsahu a počtu osob, které jsou jím ovlivněny, největším zásahem do soukromí, jenž byl kdy EU přijat“, viz projev ze dne 3. prosince 2010, k dispozici na internetové stránce EIOÚ (http://www.edps.europa.eu) v sekci „Publications“ (Publikace) >> „Speeches & Articles“ (Projevy a články) >> „2010“.

9

(10)  V této souvislosti viz dopis početné skupiny organizací občanské společnosti komisařkám Malmströmové, Redingové a Kroesové ze dne 22. června 2010. (http://www.vorratsdatenspeicherung.de/images/DRletter_Malmstroem.pdf).

10

(11)  Viz stanovisko EIOÚ dle odkazu v poznámce pod čarou č. 9.

11

(12)  Dále viz rozhodnutí Komise ze dne 25. března, Úř. věst. L 111, 23.4.2008, s. 11.

12

(13)  Viz WP 172 ze dne 13. července 2010, zpráva 1/2010 o druhé donucovací akci.

13

(14)  Viz rozsudek ESD ze dne 10. února 2009 ve věci Irsko v. Parlament a Rada, C-301/06. K této věci viz také bod 29 níže.

14

Irsko

Parlament a Rada

(15)  EIOÚ již ve svém stanovisku z roku 2005 zdůraznil význam povinnosti provádět hodnocení nástroje (viz poznámka pod čarou č. 9, body 72–73).

15

(16)  Viz projev ze dne 3. prosince 2010 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 9.

16

(17)  KOM(2010) 385 ze dne 20. července 2010, Přehled o správě informací v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, s. 24. K tomuto sdělení viz stanovisko EIOÚ ze dne 30. září 2010, které je k dispozici na internetové stránce EIOÚ (http://www.edps.europa.eu) v sekci „Consultation“ (Konzultace) >> „Opinions“ (Stanoviska) >> „2010“.

17

Přehled o správě informací v prostoru svobody, bezpečnosti a práva

(18)  Viz s. 32 hodnotící zprávy.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou 2.

19

(20)  Viz článek 5 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích.

20

(21)  Viz články 6 a 9 směrnice o soukromí a elektronických komunikacích.

21

(22)  Viz také pracovní skupina zřízená podle článku 29 ve zprávě ze dne 13. července 2010 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 13, s. 1.

22

(23)  Viz s. 4 hodnotící zprávy. V tomto ohledu také viz 12. bod odůvodnění směrnice o uchovávání údajů.

23

(24)  Viz projev ze dne 3. prosince 2010 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 9, s. 4.

24

(25)  První návrh pravidel EU o uchovávání údajů (rámcové rozhodnutí) vycházel z předchozí Smlouvy o EU a byl předložen Francií, Irskem, Spojeným královstvím a Švédskem. Viz dokument Rady 8958/04 ze dne 28. dubna 2004. Na tento návrh navazoval návrh Komise vycházející ze Smlouvy o ES. Viz KOM(2005) 438 ze dne 21. září 2005.

25

(26)  Tento argument vycházel z rozsudku Soudního dvora v tzv. „věcech jmenné evidence cestujících“, viz rozsudek ESD ze dne 30. května 2006 ve věci Parlament v. Rada a Komise, C-317/05 a C-318/04.

26

Parlament

Rada a Komise

(27)  Viz rozsudek ESD ze dne 10. února 2009 ve věci Irsko v. Parlament a Rada, C-301/06, body 82–83.

27

Irsko

Parlament a Rada

(28)  Viz bod 80 stanoviska z roku 2005. K tomuto také viz část IV.3 tohoto stanoviska.

28

(29)  Viz s. 31 hodnotící zprávy.

29

(30)  Viz čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.

30

(31)  KOM(2010) 573 ze dne 19. října 2010, Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií, s. 4.

31

Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií

(32)  Viz s. 31 hodnotící zprávy.

32

(33)  Viz s. 31 hodnotící zprávy.

33

(34)  Viz stanovisko EIOÚ z roku 2005. Viz také dopis početné skupiny organizací občanské společnosti ze dne 22. června 2010 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 10.

34

(35)  KOM(2005) 438 ze dne 21. září 2005, s. 3.

35

(36)  Viz body 17–22 stanoviska z roku 2005.

36

(37)  Viz projev ze dne 3. prosince 2010 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 9.

37

(38)  Všechny citace pochází ze s. 23 nebo 31 hodnotící zprávy.

38

(39)  Viz s. 31 hodnotící zprávy.

39

(40)  Česká republika, Slovinsko, Spojené království, Německo, Polsko, Finsko, Nizozemsko, Irsko a Maďarsko.

40

(41)  K zásadě nezbytnosti a přiměřenosti viz také stanovisko EIOÚ ze dne 25. března 2011 k návrhu směrnice o jmenné evidenci osob, které je k dispozici na internetové stránce EIOÚ (http://www.edps.europa.eu) v sekci „Consultation“ (Konzultace) >> „Opinions“ (Stanoviska) >> „2011“.

41

(42)  Viz také s. 5 hodnotící zprávy.

42

(43)  Viz s. 24 hodnotící zprávy.

43

(44)  Viz s. 25 hodnotící zprávy.

44

(45)  Viz s. 31 hodnotící zprávy.

45

(46)  Rozsudek ESD ze dne 9. listopadu 2010 ve věci Volker und Markus Schecke, C-92/09 a C-93/09.

46

Volker und Markus Schecke

(47)  Rozsudek ESD ve věci Schecke, bod 81.

47

Schecke

(48)  Metoda „quick freeze“ se týká tzv. „zmrazení“ provozních a lokalizačních údajů souvisejících s konkrétním podezřelým ode dne soudního povolení. Metoda „quick freeze plus“ rovněž zahrnuje „zmrazení“ údajů, která již mají poskytovatelé v držení pro účely účtování a předávání.

48

(49)  Viz s. 5 hodnotící zprávy.

49

(50)  Viz s. 32 hodnotící zprávy.

50

(51)  Viz s. 22 hodnotící zprávy. 12 % souvisí s údaji starými šest až dvanáct měsíců a 2 % se týkají údajů starších než jeden rok.

51

(52)  Viz s. 14 hodnotící zprávy.

52

(53)  Viz s. 30 hodnotící zprávy.

53

(54)  Viz také stanovisko EIOÚ z roku 2005, body 29–37. Viz také projev zástupce inspektora ze dne 4. května 2011, jenž je k dispozici na internetové stránce EIOÚ (http://www.edps.europa.eu) v sekci „Publications“ (Publikace) >> „Speeches & Articles“ (Projevy a články) >> „2011“.

54

(55)  Viz s. 14 hodnotící zprávy.

55

(56)  Viz rozsudek ESLP ve věci S. a Marper dle odkazu v poznámce pod čarou č. 7, bod 151.

56

S. a Marper

(57)  Rozsudek ESD ze dne 20. května 2003 ve věci Österreichischer Rundfunk, C-465/00, bod 77, a rozsudek ESLP ve věci S. a Marper dle odkazu v poznámce pod čarou č. 7, bod 95.

57

Österreichischer Rundfunk

S. a Marper

(58)  Viz rozsudek ESLP ve věci Malone dle odkazu v poznámce pod čarou č. 8, body 66–68.

58

Malone

(59)  KOM(2010) 573 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 31, s. 5.

59

(60)  KOM(2010) 385 dle odkazu v poznámce pod čarou č. 17, s. 3.

60

(61)  Viz například rozsudek ESD ze dne 6. listopadu 2003 ve věci Lindqvist, bod 87.

61

Lindqvist

(62)  Viz s. 31 hodnotící zprávy.

62

(63)  Rozsudek ESD ve věci Lindqvist, bod 84.

63

Lindqvist

(64)  Viz také článek 6 směrnice 95/46/ES.

64

(65)  Viz s. 8 hodnotící zprávy.

65

(66)  Viz s. 8 hodnotící zprávy.

66

(67)  Jak bylo pojednáno v bodě 24 výše.

67

(68)  Viz s. 9 a 15 hodnotící zprávy.

68

(69)  Viz s. 32–33 hodnotící zprávy.

69

(70)  Viz s. 32–33 hodnotící zprávy.

70

(71)  Viz Bundesverfasssungsgericht, 1 BvR 256/08.

71

---

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/11

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999

2011/C 279/02

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 16 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na články 7 a 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (2), a zejména na čl. 28 odst. 2 tohoto nařízení,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

1.   ÚVOD

| 1. | Dne 17. března 2011 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999 (dále jen „návrh“). |
| --- | --- |

1.

Dne 17. března 2011 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999 (dále jen „návrh“).

1.1   Konzultace s evropským inspektorem ochrany údajů

| 2. | Rada zaslala tento návrh evropskému inspektorovi ochrany údajů dne 8. dubna 2011. Evropský inspektor ochrany údajů to považuje za žádost o konzultaci pro orgány a instituce Společenství podle čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (dále jen „nařízení (ES) č. 45/2001“). Evropský inspektor ochrany údajů vítá výslovný odkaz na tuto konzultaci v odůvodnění návrhu. |
| --- | --- |

2.

Rada zaslala tento návrh evropskému inspektorovi ochrany údajů dne 8. dubna 2011. Evropský inspektor ochrany údajů to považuje za žádost o konzultaci pro orgány a instituce Společenství podle čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (dále jen „nařízení (ES) č. 45/2001“). Evropský inspektor ochrany údajů vítá výslovný odkaz na tuto konzultaci v odůvodnění návrhu.

| 3. | Cílem návrhu je změnit články 1–14 a zrušit článek 15 nařízení (ES) č. 1073/1999. Předpokládá se, že nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) bude zrušeno. |
| --- | --- |

3.

Cílem návrhu je změnit články 1–14 a zrušit článek 15 nařízení (ES) č. 1073/1999. Předpokládá se, že nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) bude zrušeno.

| 4. | Již před přijetím návrhu (3) dala Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů možnost poskytnout neformální připomínky. Evropský inspektor ochrany údajů vítá otevřenost tohoto procesu, která napomohla ke zlepšení znění z hlediska ochrany údajů již v raném stadiu. Některé z jeho připomínek totiž byly v návrhu skutečně zohledněny. |
| --- | --- |

4.

Již před přijetím návrhu (3) dala Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů možnost poskytnout neformální připomínky. Evropský inspektor ochrany údajů vítá otevřenost tohoto procesu, která napomohla ke zlepšení znění z hlediska ochrany údajů již v raném stadiu. Některé z jeho připomínek totiž byly v návrhu skutečně zohledněny.

| 5. | Toto nové znění je výsledkem dlouhého procesu přezkumu. V roce 2006 předložila Komise návrh na změnu nařízení (ES) č. 1073/1999. Legislativní návrh se zaměřoval na „zvýšení operační účinnosti a zlepšení řízení úřadu“. |
| --- | --- |

5.

Toto nové znění je výsledkem dlouhého procesu přezkumu. V roce 2006 předložila Komise návrh na změnu nařízení (ES) č. 1073/1999. Legislativní návrh se zaměřoval na „zvýšení operační účinnosti a zlepšení řízení úřadu“.

| 6. | Diskuse o tomto předchozím návrhu proběhla v rámci procesu spolurozhodování v Radě i v Evropském parlamentu. Evropský inspektor ochrany údajů vydal v dubnu 2007 své stanovisko, které zahrnovalo řadu připomínek zaměřených na zvýšení soudržnosti dotčeného návrhu s pravidly pro ochranu údajů, která jsou zakotvena v nařízení (ES) č. 45/2001 (4). Parlament přijal dne 20. listopadu 2008 (5) v prvním čtení usnesení, které obsahovalo přibližně sto pozměňovacích návrhů. |
| --- | --- |

6.

Diskuse o tomto předchozím návrhu proběhla v rámci procesu spolurozhodování v Radě i v Evropském parlamentu. Evropský inspektor ochrany údajů vydal v dubnu 2007 své stanovisko, které zahrnovalo řadu připomínek zaměřených na zvýšení soudržnosti dotčeného návrhu s pravidly pro ochranu údajů, která jsou zakotvena v nařízení (ES) č. 45/2001 (4). Parlament přijal dne 20. listopadu 2008 (5) v prvním čtení usnesení, které obsahovalo přibližně sto pozměňovacích návrhů.

| 7. | Na žádost českého předsednictví v Radě (leden–červen 2009) Komise v červenci 2010 předložila Evropskému parlamentu a Radě Diskusní dokument o reformě Evropského úřadu pro boj proti podvodům. Evropský parlament tento diskusní dokument v říjnu 2010 přijal a požádal Komisi, aby znovu zahájila legislativní postup. Dne 6. prosince 2010 Rada schválila své závěry o diskusním dokumentu navrženém Komisí. Dozorčí výbor úřadu OLAF přispěl do diskuse svými stanovisky k diskusnímu dokumentu a k dodržování základních práv a procesních záruk při svých vyšetřováních. Komise následně předložila nový návrh. |
| --- | --- |

7.

Na žádost českého předsednictví v Radě (leden–červen 2009) Komise v červenci 2010 předložila Evropskému parlamentu a Radě Diskusní dokument o reformě Evropského úřadu pro boj proti podvodům. Evropský parlament tento diskusní dokument v říjnu 2010 přijal a požádal Komisi, aby znovu zahájila legislativní postup. Dne 6. prosince 2010 Rada schválila své závěry o diskusním dokumentu navrženém Komisí. Dozorčí výbor úřadu OLAF přispěl do diskuse svými stanovisky k diskusnímu dokumentu a k dodržování základních práv a procesních záruk při svých vyšetřováních. Komise následně předložila nový návrh.

1.2   Důležitost návrhu a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 8. | Návrh obsahuje ustanovení, která mají významný dopad na práva fyzických osob. OLAF bude nadále shromažďovat a dále zpracovávat citlivé údaje týkající se podezření ze spáchání trestného činu, trestných činů, odsouzení za trestný čin a rovněž informace, které by mohly sloužit k vyloučení osob z určitého práva, užitku nebo smlouvy, neboť takové informace představují zvláštní nebezpečí pro práva a svobody subjektů údajů. Základní právo na ochranu osobních údajů je příslušné nejen samo o sobě, avšak má také silnou vazbu na ostatní základní práva, jakými jsou nediskriminace a spravedlivý proces, včetně práva na obhajobu při vyšetřováních úřadu OLAF. Dodržování práva na spravedlivý proces má dopad na platnost důkazů a mělo by být úřadem OLAF považováno za prioritu, která posílí odpovědnost úřadu. Je proto zásadní zajistit, aby při provádění vyšetřování úřadu byla zaručena základní práva, včetně práv osob dotčených vyšetřováním na ochranu údajů a na soukromí. |
| --- | --- |

8.

Návrh obsahuje ustanovení, která mají významný dopad na práva fyzických osob. OLAF bude nadále shromažďovat a dále zpracovávat citlivé údaje týkající se podezření ze spáchání trestného činu, trestných činů, odsouzení za trestný čin a rovněž informace, které by mohly sloužit k vyloučení osob z určitého práva, užitku nebo smlouvy, neboť takové informace představují zvláštní nebezpečí pro práva a svobody subjektů údajů. Základní právo na ochranu osobních údajů je příslušné nejen samo o sobě, avšak má také silnou vazbu na ostatní základní práva, jakými jsou nediskriminace a spravedlivý proces, včetně práva na obhajobu při vyšetřováních úřadu OLAF. Dodržování práva na spravedlivý proces má dopad na platnost důkazů a mělo by být úřadem OLAF považováno za prioritu, která posílí odpovědnost úřadu. Je proto zásadní zajistit, aby při provádění vyšetřování úřadu byla zaručena základní práva, včetně práv osob dotčených vyšetřováním na ochranu údajů a na soukromí.

1.3   Hlavní složky návrhu

| 9. | Uvedeným cílem návrhu je zvýšit účinnost, efektivitu a odpovědnost úřadu OLAF při současném zajištění nezávislosti úřadu při vyšetřování. Tohoto účelu by bylo dosaženo zejména: i) zlepšením spolupráce a výměny informací s dalšími orgány, úřady, subjekty a agenturami EU a rovněž se členskými státy, ii) úpravou přístupu de minimis
   (6) k vyšetřování, iii) posílením procesních záruk pro osoby vyšetřované úřadem OLAF, iv) zahrnutím možnosti úřadu OLAF uzavírat správní ujednání za účelem snadnější výměny informací s Europolem, Eurojustem, příslušnými orgány třetích zemí a rovněž s mezinárodními organizacemi a v) vyjasněním kontrolní role dozorčího výboru. |
| --- | --- |

9.

Uvedeným cílem návrhu je zvýšit účinnost, efektivitu a odpovědnost úřadu OLAF při současném zajištění nezávislosti úřadu při vyšetřování. Tohoto účelu by bylo dosaženo zejména: i) zlepšením spolupráce a výměny informací s dalšími orgány, úřady, subjekty a agenturami EU a rovněž se členskými státy, ii) úpravou přístupu de minimis
   (6) k vyšetřování, iii) posílením procesních záruk pro osoby vyšetřované úřadem OLAF, iv) zahrnutím možnosti úřadu OLAF uzavírat správní ujednání za účelem snadnější výměny informací s Europolem, Eurojustem, příslušnými orgány třetích zemí a rovněž s mezinárodními organizacemi a v) vyjasněním kontrolní role dozorčího výboru.

| 10. | Evropský inspektor ochrany údajů podporuje cíle uvedených pozměňovacích návrhů a v tomto ohledu návrh vítá. Evropský inspektor ochrany údajů zvláště oceňuje zavedení nového článku 7a, jenž je věnován procesním zárukám, které jsou přiznány fyzickým osobám. Evropský inspektor ochrany údajů soudí, že v souvislosti s ochranou práv osob na ochranu osobních údajů a soukromí tento návrh jako celek obsahuje ve srovnání se současnou situací řadu zlepšení. Evropský inspektor ochrany údajů zvláště vítá výslovné uznání důležitosti práv subjektů údajů podle článků 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 (7). |
| --- | --- |

10.

Evropský inspektor ochrany údajů podporuje cíle uvedených pozměňovacích návrhů a v tomto ohledu návrh vítá. Evropský inspektor ochrany údajů zvláště oceňuje zavedení nového článku 7a, jenž je věnován procesním zárukám, které jsou přiznány fyzickým osobám. Evropský inspektor ochrany údajů soudí, že v souvislosti s ochranou práv osob na ochranu osobních údajů a soukromí tento návrh jako celek obsahuje ve srovnání se současnou situací řadu zlepšení. Evropský inspektor ochrany údajů zvláště vítá výslovné uznání důležitosti práv subjektů údajů podle článků 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 (7).

| 11. | I přes celkový pozitivní dojem je evropský inspektor ochrany údajů toho názoru, že z hlediska ochrany osobních údajů by návrh mohl být dále vylepšen, aniž by to ohrozilo jím sledované cíle. Evropský inspektor ochrany údajů se zejména obává, aby návrh nebyl kvůli nedostatku soudržnosti v některých ohledech vykládán jako lex specialis upravující zpracování osobních údajů shromážděných v rámci vyšetřování úřadem OLAF, jenž by měl přednost před uplatněním všeobecného rámce ochrany údajů obsaženého v nařízení (ES) č. 45/2001. Existuje proto riziko, že standardy ochrany údajů obsažené v tomto návrhu by mohly být vykládány ex contrario jako standardy menšího významu než standardy obsažené v nařízení, a to bez jakéhokoli zjevného důvodu uvedeného buď v návrhu samotném, nebo v důvodové zprávě. |
| --- | --- |

11.

I přes celkový pozitivní dojem je evropský inspektor ochrany údajů toho názoru, že z hlediska ochrany osobních údajů by návrh mohl být dále vylepšen, aniž by to ohrozilo jím sledované cíle. Evropský inspektor ochrany údajů se zejména obává, aby návrh nebyl kvůli nedostatku soudržnosti v některých ohledech vykládán jako lex specialis upravující zpracování osobních údajů shromážděných v rámci vyšetřování úřadem OLAF, jenž by měl přednost před uplatněním všeobecného rámce ochrany údajů obsaženého v nařízení (ES) č. 45/2001. Existuje proto riziko, že standardy ochrany údajů obsažené v tomto návrhu by mohly být vykládány ex contrario jako standardy menšího významu než standardy obsažené v nařízení, a to bez jakéhokoli zjevného důvodu uvedeného buď v návrhu samotném, nebo v důvodové zprávě.

| 12. | Aby k tomu nedošlo, uvádí se v dalších oddílech analýza návrhu, kde jsou na jedné straně popsány jeho nedostatky a na druhé straně jsou navrženy konkrétní způsoby, jak tyto nedostatky napravit. Rozsah této analýzy se omezuje na ustanovení, která mají přímý vliv na ochranu osobních údajů, zejména na čl. 1 odst. 8, 9, 10, 11 a 12, podle nichž jsou doplněny nebo pozměněny články 7a, 7b, 8, 9, 10 a 10a. |
| --- | --- |

12.

Aby k tomu nedošlo, uvádí se v dalších oddílech analýza návrhu, kde jsou na jedné straně popsány jeho nedostatky a na druhé straně jsou navrženy konkrétní způsoby, jak tyto nedostatky napravit. Rozsah této analýzy se omezuje na ustanovení, která mají přímý vliv na ochranu osobních údajů, zejména na čl. 1 odst. 8, 9, 10, 11 a 12, podle nichž jsou doplněny nebo pozměněny články 7a, 7b, 8, 9, 10 a 10a.

2.   ANALÝZA NÁVRHU

2.1   Všeobecné souvislosti

| 13. | OLAF byl vytvořen v roce 1999 (8) na ochranu finančních zájmů EU a prostředků daňových poplatníků proti podvodům, korupci a veškeré jiné protiprávní činnosti. Úřad působí při Komisi, je však na ní nezávislý. OLAF vede vyšetřování, která mohou být vnější (9) (zejména vyšetřování, která mohou probíhat v členských státech nebo ve třetích zemích) a vnitřní (10) (vyšetřování v rámci orgánů, subjektů, úřadů a agentur EU) za účelem boje proti podvodům a protiprávní činnosti, které mohou poškozovat finanční zájmy Evropské unie. |
| --- | --- |

13.

OLAF byl vytvořen v roce 1999 (8) na ochranu finančních zájmů EU a prostředků daňových poplatníků proti podvodům, korupci a veškeré jiné protiprávní činnosti. Úřad působí při Komisi, je však na ní nezávislý. OLAF vede vyšetřování, která mohou být vnější (9) (zejména vyšetřování, která mohou probíhat v členských státech nebo ve třetích zemích) a vnitřní (10) (vyšetřování v rámci orgánů, subjektů, úřadů a agentur EU) za účelem boje proti podvodům a protiprávní činnosti, které mohou poškozovat finanční zájmy Evropské unie.

| 14. | OLAF může dále i) předávat příslušným vnitrostátním orgánům informace zjištěné při jím vedených vnějších vyšetřováních, ii) předávat vnitrostátním soudním orgánům informace zjištěné při vnitřních vyšetřováních skutečností, které by mohly být předmětem trestního stíhání, a iii) předávat dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře informace získané při vnitřních vyšetřováních (11). |
| --- | --- |

14.

OLAF může dále i) předávat příslušným vnitrostátním orgánům informace zjištěné při jím vedených vnějších vyšetřováních, ii) předávat vnitrostátním soudním orgánům informace zjištěné při vnitřních vyšetřováních skutečností, které by mohly být předmětem trestního stíhání, a iii) předávat dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře informace získané při vnitřních vyšetřováních (11).

| 15. | OLAF může také úzce spolupracovat s Eurojustem (12) a Europolem (13) při plnění své předpisy stanovené povinnosti vést boj proti podvodům, korupci a veškeré jiné činnosti, která může poškozovat finanční zájmy Unie. V této souvislosti si mohou Europol (14) a Eurojust (15) vyměňovat s úřadem OLAF operativní, strategické nebo technické informace, včetně osobních údajů. |
| --- | --- |

15.

OLAF může také úzce spolupracovat s Eurojustem (12) a Europolem (13) při plnění své předpisy stanovené povinnosti vést boj proti podvodům, korupci a veškeré jiné činnosti, která může poškozovat finanční zájmy Unie. V této souvislosti si mohou Europol (14) a Eurojust (15) vyměňovat s úřadem OLAF operativní, strategické nebo technické informace, včetně osobních údajů.

| 16. | Na základě nařízení (ES) č. 1073/1999 může OLAF rovněž provádět vyšetřování v třetích zemích v souladu s různými dohodami o spolupráci, které jsou v platnosti mezi Evropskou unií a těmito třetími zeměmi. Podvodná činnost v neprospěch rozpočtu Unie může probíhat také mimo území Evropské unie, například s ohledem na zahraniční pomoc poskytovanou Evropskou unií rozvojovým zemím, kandidátským zemím či jiným přijímajícím zemím nebo s ohledem na porušení celních právních předpisů. Za účelem účinného odhalování a řešení takovýchto porušení právních předpisů proto musí OLAF provádět inspekce a kontroly na místě také v třetích zemích. Důležitost mezinárodní spolupráce, a tedy také výměny údajů, dokládá skutečnost, že Evropská unie má v současné době přes 50 dohod o vzájemné správní pomoci v celních otázkách, včetně dohod uzavřených s velkými obchodními partnery, jakými jsou Čína, Spojené státy americké, Japonsko, Turecko, Ruská federace a Indie. |
| --- | --- |

16.

Na základě nařízení (ES) č. 1073/1999 může OLAF rovněž provádět vyšetřování v třetích zemích v souladu s různými dohodami o spolupráci, které jsou v platnosti mezi Evropskou unií a těmito třetími zeměmi. Podvodná činnost v neprospěch rozpočtu Unie může probíhat také mimo území Evropské unie, například s ohledem na zahraniční pomoc poskytovanou Evropskou unií rozvojovým zemím, kandidátským zemím či jiným přijímajícím zemím nebo s ohledem na porušení celních právních předpisů. Za účelem účinného odhalování a řešení takovýchto porušení právních předpisů proto musí OLAF provádět inspekce a kontroly na místě také v třetích zemích. Důležitost mezinárodní spolupráce, a tedy také výměny údajů, dokládá skutečnost, že Evropská unie má v současné době přes 50 dohod o vzájemné správní pomoci v celních otázkách, včetně dohod uzavřených s velkými obchodními partnery, jakými jsou Čína, Spojené státy americké, Japonsko, Turecko, Ruská federace a Indie.

| 17. | Uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 v rámci činnosti úřadu OLAF bylo v posledních letech předmětem řady zásahů ze strany evropského inspektora ochrany údajů. Vzhledem k zaměření návrhu (vyšetřování úřadu OLAF) stojí za zmínku stanovisko ze dne 23. června 2006 k oznámení o předběžné kontrole vnitřních vyšetřování úřadu OLAF (16), stanovisko ze dne 4. října 2007 k pěti oznámením o předběžné kontrole vnějších vyšetřování (17) a stanovisko ze dne 19. července 2007 k oznámení o předběžné kontrole pravidelné inspekce provádění vyšetřovací funkce (18), které se týká činností dozorčího výboru. |
| --- | --- |

17.

Uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 v rámci činnosti úřadu OLAF bylo v posledních letech předmětem řady zásahů ze strany evropského inspektora ochrany údajů. Vzhledem k zaměření návrhu (vyšetřování úřadu OLAF) stojí za zmínku stanovisko ze dne 23. června 2006 k oznámení o předběžné kontrole vnitřních vyšetřování úřadu OLAF (16), stanovisko ze dne 4. října 2007 k pěti oznámením o předběžné kontrole vnějších vyšetřování (17) a stanovisko ze dne 19. července 2007 k oznámení o předběžné kontrole pravidelné inspekce provádění vyšetřovací funkce (18), které se týká činností dozorčího výboru.

2.2   Soukromí a posouzení dopadu

| 18. | Návrh ani k němu přiložená důvodová zpráva nehovoří o dopadu návrhu na pravidla pro ochranu údajů. Stejně tak se nezmiňuje o posouzení dopadu na ochranu soukromí a údajů. Vysvětlení řešení dopadu na ochranu údajů by zcela jistě zvýšilo transparentnost celkového posouzení návrhu. Evropský inspektor ochrany údajů je překvapen, že v důvodové zprávě zcela chybí kapitola o „Výsledcích konzultací zúčastněných stran a posouzení dopadů“. |
| --- | --- |

18.

Návrh ani k němu přiložená důvodová zpráva nehovoří o dopadu návrhu na pravidla pro ochranu údajů. Stejně tak se nezmiňuje o posouzení dopadu na ochranu soukromí a údajů. Vysvětlení řešení dopadu na ochranu údajů by zcela jistě zvýšilo transparentnost celkového posouzení návrhu. Evropský inspektor ochrany údajů je překvapen, že v důvodové zprávě zcela chybí kapitola o „Výsledcích konzultací zúčastněných stran a posouzení dopadů“.

2.3   Použití nařízení Komise (ES) č. 45/2001

| 19. | Jak bylo uvedeno v předchozím stanovisku k návrhu z roku 2006 (19), evropský inspektor ochrany údajů vítá, že v návrhu se uznává, že nařízení (ES) č. 45/2001 se vztahuje na veškerou činnost při zpracování údajů prováděnou úřadem OLAF. Zejména nové znění čl. 8 odst. 4 (20) jasně zmiňuje roli nařízení v souvislosti s různými činnostmi úřadu OLAF. Toto představuje aktualizaci znění nařízení (ES) č. 1073/1999, které jako odkaz pro povinnosti v oblasti ochrany údajů uvádělo pouze směrnici 95/46/ES. |
| --- | --- |

19.

Jak bylo uvedeno v předchozím stanovisku k návrhu z roku 2006 (19), evropský inspektor ochrany údajů vítá, že v návrhu se uznává, že nařízení (ES) č. 45/2001 se vztahuje na veškerou činnost při zpracování údajů prováděnou úřadem OLAF. Zejména nové znění čl. 8 odst. 4 (20) jasně zmiňuje roli nařízení v souvislosti s různými činnostmi úřadu OLAF. Toto představuje aktualizaci znění nařízení (ES) č. 1073/1999, které jako odkaz pro povinnosti v oblasti ochrany údajů uvádělo pouze směrnici 95/46/ES.

| 20. | Poslední věta čl. 8 odst. 4 zavádí požadavek na jmenování inspektora ochrany údajů: „Úřad jmenuje v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 45/2001 inspektora ochrany údajů.“ Tuto vloženou formulaci, jíž se formalizuje vlastní jmenování inspektora ochrany údajů úřadu OLAF, evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá. |
| --- | --- |

20.

Poslední věta čl. 8 odst. 4 zavádí požadavek na jmenování inspektora ochrany údajů: „Úřad jmenuje v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 45/2001 inspektora ochrany údajů.“ Tuto vloženou formulaci, jíž se formalizuje vlastní jmenování inspektora ochrany údajů úřadu OLAF, evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá.

| 21. | Evropský inspektor ochrany údajů se však obává, že provedení standardů ochrany údajů v navrhovaném znění zcela neodpovídá požadavkům nařízení, což by mohlo vzbuzovat obavy s ohledem na soudržnost tohoto navrhovaného znění. Tento aspekt bude podrobně analyzován níže. |
| --- | --- |

21.

Evropský inspektor ochrany údajů se však obává, že provedení standardů ochrany údajů v navrhovaném znění zcela neodpovídá požadavkům nařízení, což by mohlo vzbuzovat obavy s ohledem na soudržnost tohoto navrhovaného znění. Tento aspekt bude podrobně analyzován níže.

3.   KONKRÉTNÍ PŘIPOMÍNKY

3.1   OLAF a dodržování základních práv včetně zásad ochrany údajů

| 22. | Vyšetřování úřadu OLAF mohou mít závažný dopad na základní práva fyzických osob. Jak uvedl Soudní dvůr v rozsudku ve věci Kadi
   (21), tato práva jsou chráněna právním řádem Společenství. V rozsudku ve věci Schecke
   (22) pak soud odkazem na Listinu základních práv Evropské unie (23), a zejména na její články 8 a 52, přesněji zdůrazňuje, že případné omezení práva na ochranu osobních údajů může být odůvodněno, pouze pokud je stanoveno právními předpisy, pokud dodržuje podstatu tohoto práva a pokud je přiměřené a splňuje cíle obecného zájmu Evropské unie. Evropský inspektor ochrany údajů přičítá dodržování základních práv v oblasti činnosti úřadu OLAF velký význam. |
| --- | --- |

22.

Vyšetřování úřadu OLAF mohou mít závažný dopad na základní práva fyzických osob. Jak uvedl Soudní dvůr v rozsudku ve věci Kadi
   (21), tato práva jsou chráněna právním řádem Společenství. V rozsudku ve věci Schecke
   (22) pak soud odkazem na Listinu základních práv Evropské unie (23), a zejména na její články 8 a 52, přesněji zdůrazňuje, že případné omezení práva na ochranu osobních údajů může být odůvodněno, pouze pokud je stanoveno právními předpisy, pokud dodržuje podstatu tohoto práva a pokud je přiměřené a splňuje cíle obecného zájmu Evropské unie. Evropský inspektor ochrany údajů přičítá dodržování základních práv v oblasti činnosti úřadu OLAF velký význam.

| 23. | 13. bod odůvodnění návrhu jasně stanoví, že by mělo být zaručeno soustavné dodržování základních práv osob, kterých se vyšetřování týká, a to zejména při sdělování informací o probíhajícím vyšetřování. Tento bod odůvodnění následně zdůrazňuje potřebu zachovávat důvěrnost vyšetřování, dodržovat zákonná práva dotčených osob, platné vnitrostátní předpisy vztahující se na soudní řízení a konečně také právní předpisy Unie o ochraně údajů. Je zde uvedeno, že výměna informací by měla probíhat v souladu se zásadami proporcionality a „potřeby vědět“. |
| --- | --- |

23.

13. bod odůvodnění návrhu jasně stanoví, že by mělo být zaručeno soustavné dodržování základních práv osob, kterých se vyšetřování týká, a to zejména při sdělování informací o probíhajícím vyšetřování. Tento bod odůvodnění následně zdůrazňuje potřebu zachovávat důvěrnost vyšetřování, dodržovat zákonná práva dotčených osob, platné vnitrostátní předpisy vztahující se na soudní řízení a konečně také právní předpisy Unie o ochraně údajů. Je zde uvedeno, že výměna informací by měla probíhat v souladu se zásadami proporcionality a „potřeby vědět“.

| 24. | Zdá se, že tento bod odůvodnění zavádí omezení použitelnosti základních práv jak ratione personae (s omezením na osoby dotčené vyšetřováním), tak ratione materiae (s omezením na výměnu informací). To by mohlo vést k nesprávnému výkladu znění, podle něhož by se základní práva v oblasti činností úřadu OLAF používala „restriktivně“ (24). |
| --- | --- |

24.

Zdá se, že tento bod odůvodnění zavádí omezení použitelnosti základních práv jak ratione personae (s omezením na osoby dotčené vyšetřováním), tak ratione materiae (s omezením na výměnu informací). To by mohlo vést k nesprávnému výkladu znění, podle něhož by se základní práva v oblasti činností úřadu OLAF používala „restriktivně“ (24).

| 25. | Evropský inspektor ochrany údajů proto navrhuje upravit znění bodu odůvodnění tak, aby se zabránilo případnému mylnému výkladu: bod odůvodnění uvádí, že by vždy měla být dodržována základní práva „osob, kterých se vyšetřování týká“. Vzhledem k tomu, že OLAF jedná nejen s osobami, kterých se vyšetřování týká („podezřelými“), ale také s informátory (osobami, které poskytují informace o skutkové podstatě možného či skutečného případu), interními oznamovateli (25) (osobami působícími v orgánech EU, které úřadu OLAF oznámí skutečnosti související s možným či skutečným případem) a svědky, ustanovení by mělo obecněji definovat kategorie osob, u nichž jsou zajištěna základní práva. |
| --- | --- |

25.

Evropský inspektor ochrany údajů proto navrhuje upravit znění bodu odůvodnění tak, aby se zabránilo případnému mylnému výkladu: bod odůvodnění uvádí, že by vždy měla být dodržována základní práva „osob, kterých se vyšetřování týká“. Vzhledem k tomu, že OLAF jedná nejen s osobami, kterých se vyšetřování týká („podezřelými“), ale také s informátory (osobami, které poskytují informace o skutkové podstatě možného či skutečného případu), interními oznamovateli (25) (osobami působícími v orgánech EU, které úřadu OLAF oznámí skutečnosti související s možným či skutečným případem) a svědky, ustanovení by mělo obecněji definovat kategorie osob, u nichž jsou zajištěna základní práva.

| 26. | 13. bod odůvodnění se dále týká dodržování základních práv zejména v souvislosti s „výměnou informací“. Tento bod odůvodnění kromě základních práv a důvěrné povahy uvádí, že „Informace předané nebo obdržené během vyšetřování by měly být zpracovávány v souladu s právními předpisy Unie o ochraně údajů“. Místo, kde se tato věta nachází, by mohlo být matoucí a věta by měla být vložena do samostatného bodu odůvodnění, aby se tím jasně uvedlo, že dodržování právních předpisů na ochranu údajů je samostatnou a nezávislou záležitostí a nesouvisí pouze s výměnou informací. |
| --- | --- |

26.

13. bod odůvodnění se dále týká dodržování základních práv zejména v souvislosti s „výměnou informací“. Tento bod odůvodnění kromě základních práv a důvěrné povahy uvádí, že „Informace předané nebo obdržené během vyšetřování by měly být zpracovávány v souladu s právními předpisy Unie o ochraně údajů“. Místo, kde se tato věta nachází, by mohlo být matoucí a věta by měla být vložena do samostatného bodu odůvodnění, aby se tím jasně uvedlo, že dodržování právních předpisů na ochranu údajů je samostatnou a nezávislou záležitostí a nesouvisí pouze s výměnou informací.

| 27. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že článek 7a je konkrétně věnován procesním zárukám v průběhu vyšetřování. Toto nové ustanovení odpovídá uvedenému účelu návrhu posílit odpovědnost úřadu OLAF. Článek také odkazuje na Listinu základních práv Evropské unie, která obsahuje ustanovení související s vyšetřováním úřadu OLAF, a to článek 8 („Ochrana osobních údajů“) a celá hlava VI („Soudnictví“). |
| --- | --- |

27.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že článek 7a je konkrétně věnován procesním zárukám v průběhu vyšetřování. Toto nové ustanovení odpovídá uvedenému účelu návrhu posílit odpovědnost úřadu OLAF. Článek také odkazuje na Listinu základních práv Evropské unie, která obsahuje ustanovení související s vyšetřováním úřadu OLAF, a to článek 8 („Ochrana osobních údajů“) a celá hlava VI („Soudnictví“).

| 28. | Čl. 7a odst. 1 návrhu požaduje, aby úřad shromažďoval důkazy ve prospěch i v neprospěch dotčené osoby, a připomíná povinnost provádět vyšetřování objektivně a nestranně. Tyto zásady mají kladný dopad na zásadu „kvality údajů“ (26), která je stanovena článkem 4 nařízení (ES) č. 45/2001, jelikož toto kritérium požaduje, aby údaje byly přesné, odpovídaly objektivní realitě, byly úplné a aktuální. Evropský inspektor ochrany údajů proto vítá vložení tohoto odstavce. |
| --- | --- |

28.

Čl. 7a odst. 1 návrhu požaduje, aby úřad shromažďoval důkazy ve prospěch i v neprospěch dotčené osoby, a připomíná povinnost provádět vyšetřování objektivně a nestranně. Tyto zásady mají kladný dopad na zásadu „kvality údajů“ (26), která je stanovena článkem 4 nařízení (ES) č. 45/2001, jelikož toto kritérium požaduje, aby údaje byly přesné, odpovídaly objektivní realitě, byly úplné a aktuální. Evropský inspektor ochrany údajů proto vítá vložení tohoto odstavce.

Právo na informace, přístup a opravu

| 29. | Následující odstavce článku 7a se týkají různých kroků vyšetřování úřadu OLAF. Tyto kroky lze shrnout takto: i) výslechy svědků nebo dotčených osob (čl. 7a odst. 2), ii) osoby, u nichž je zjištěno, že mohou být dotčeny vyšetřováním (čl. 7a odst. 3), iii) závěry vyšetřování, které se výslovně týkají určité osoby (čl. 7a odst. 4). |
| --- | --- |

29.

Následující odstavce článku 7a se týkají různých kroků vyšetřování úřadu OLAF. Tyto kroky lze shrnout takto: i) výslechy svědků nebo dotčených osob (čl. 7a odst. 2), ii) osoby, u nichž je zjištěno, že mohou být dotčeny vyšetřováním (čl. 7a odst. 3), iii) závěry vyšetřování, které se výslovně týkají určité osoby (čl. 7a odst. 4).

| 30. | Evropský inspektor ochrany údajů poznamenává, že povinnost poskytovat informace podle článků 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 je zmíněna (pouze) v souvislosti s krokem, jenž je výše uveden v bodě iii). Evropský inspektor ochrany údajů je potěšen, že návrh zapracoval doporučení, která poskytl ve svém legislativním stanovisku z roku 2006 (27). |
| --- | --- |

30.

Evropský inspektor ochrany údajů poznamenává, že povinnost poskytovat informace podle článků 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 je zmíněna (pouze) v souvislosti s krokem, jenž je výše uveden v bodě iii). Evropský inspektor ochrany údajů je potěšen, že návrh zapracoval doporučení, která poskytl ve svém legislativním stanovisku z roku 2006 (27).

| 31. | Takto selektivní zmínění práv subjektu údajů v souvislosti s jedním stadiem procesu však může být vykládáno tak, že stejné informace by neměly být subjektu údajů (svědkovi nebo dotčené osobě) poskytnuty, je-li tato osoba pozvána k výslechu nebo jestliže bude zaměstnanec informován, že může být vyšetřováním dotčen. Z důvodu právní jistoty proto evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, že by odkaz na příslušné články měl být vložen ve vztahu ke všem třem situacím, které jsou výše zmíněny v bodech i); ii) a iii). Jakmile však budou subjektu údajů poskytnuty informace související s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001, nebude nezbytné poskytovat stejné informace i v následujících krocích. |
| --- | --- |

31.

Takto selektivní zmínění práv subjektu údajů v souvislosti s jedním stadiem procesu však může být vykládáno tak, že stejné informace by neměly být subjektu údajů (svědkovi nebo dotčené osobě) poskytnuty, je-li tato osoba pozvána k výslechu nebo jestliže bude zaměstnanec informován, že může být vyšetřováním dotčen. Z důvodu právní jistoty proto evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, že by odkaz na příslušné články měl být vložen ve vztahu ke všem třem situacím, které jsou výše zmíněny v bodech i); ii) a iii). Jakmile však budou subjektu údajů poskytnuty informace související s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001, nebude nezbytné poskytovat stejné informace i v následujících krocích.

| 32. | Znění dále nezavádí žádné upřesnění týkající se práv subjektů údajů na přístup a na opravu údajů podle článků 13 a 14 nařízení (ES) č. 45/2001. Tato práva jsou chráněna čl. 8 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, a mají proto mezi právy subjektu údajů obzvlášť důležité postavení. Evropský inspektor ochrany údajů již žádal (28) o vložení jednoznačnějšího upřesnění práv subjektu údajů na přístup a na opravu s cílem zabránit nebezpečí výkladu textu ve smyslu zavedení zvláštního režimu ochrany údajů s „nižší úrovní“ pro osoby dotčené vyšetřováním úřadu OLAF. Evropský inspektor ochrany údajů lituje, že návrh se těmito aspekty nezabývá. |
| --- | --- |

32.

Znění dále nezavádí žádné upřesnění týkající se práv subjektů údajů na přístup a na opravu údajů podle článků 13 a 14 nařízení (ES) č. 45/2001. Tato práva jsou chráněna čl. 8 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, a mají proto mezi právy subjektu údajů obzvlášť důležité postavení. Evropský inspektor ochrany údajů již žádal (28) o vložení jednoznačnějšího upřesnění práv subjektu údajů na přístup a na opravu s cílem zabránit nebezpečí výkladu textu ve smyslu zavedení zvláštního režimu ochrany údajů s „nižší úrovní“ pro osoby dotčené vyšetřováním úřadu OLAF. Evropský inspektor ochrany údajů lituje, že návrh se těmito aspekty nezabývá.

| 33. | Evropský inspektor ochrany údajů si také dovoluje poukázat na možnost omezit práva na informace, na přístup a na opravu ve zvláštních případech, které jsou uvedeny v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001. Dodržování pravidel pro ochranu údajů ze strany úřadu OLAF tedy může existovat současně s nezbytností zachovat důvěrnou povahu jeho vyšetřování. Tento aspekt bude dále rozveden v níže uvedených bodech. |
| --- | --- |

33.

Evropský inspektor ochrany údajů si také dovoluje poukázat na možnost omezit práva na informace, na přístup a na opravu ve zvláštních případech, které jsou uvedeny v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001. Dodržování pravidel pro ochranu údajů ze strany úřadu OLAF tedy může existovat současně s nezbytností zachovat důvěrnou povahu jeho vyšetřování. Tento aspekt bude dále rozveden v níže uvedených bodech.

Důvěrná povaha vyšetřování a práva subjektu údajů

| 34. | Evropský inspektor ochrany údajů bere obecně na vědomí, že vyšetřovací role úřadu OLAF vyžaduje možnost ochránit důvěrnou povahu jím vedených vyšetřování za účelem účinného boje s podvody a nezákonnou činností, kterou musí úřad stíhat. Evropský inspektor ochrany údajů však zdůrazňuje, že tato možnost má dopad na určitá práva subjektů údajů a že nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví zvláštní podmínky, za kterých mohou být tato práva v této souvislosti omezena (článek 20). |
| --- | --- |

34.

Evropský inspektor ochrany údajů bere obecně na vědomí, že vyšetřovací role úřadu OLAF vyžaduje možnost ochránit důvěrnou povahu jím vedených vyšetřování za účelem účinného boje s podvody a nezákonnou činností, kterou musí úřad stíhat. Evropský inspektor ochrany údajů však zdůrazňuje, že tato možnost má dopad na určitá práva subjektů údajů a že nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví zvláštní podmínky, za kterých mohou být tato práva v této souvislosti omezena (článek 20).

| 35. | Podle článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 mohou být práva poskytovaná články 4 (kvalita údajů) a 11 až 17 (podávané informace, právo na přístup, opravy, blokování, výmaz, právo získat oznámení třetí osobě) omezena, pokud je to nezbytné pro zajištění mimo jiné „a) předcházení trestným činům a jejich vyšetřování, odhalování a stíhání“ nebo „b) hospodářského nebo finančního zájmu členského státu Evropských společenství“ a „e) dozorového, kontrolního [...] úkolu vyplývajícího [...] z výkonu veřejné moci v případech uvedených v písmenech a) až b)“. Stejný článek stanoví, že hlavní důvody, proč se omezení uplatňuje, by měly být sděleny subjektu údajů a že subjekt údajů by měl být uvědomen o možnosti obrátit se na evropského inspektora ochrany údajů (čl. 20 odst. 3). Čl. 20 odst. 5 dále stanoví, že toto sdělení může být odloženo, pokud by poskytnutí těchto informací subjektu údajů zbavovalo účinků uplatněné omezení. |
| --- | --- |

35.

Podle článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 mohou být práva poskytovaná články 4 (kvalita údajů) a 11 až 17 (podávané informace, právo na přístup, opravy, blokování, výmaz, právo získat oznámení třetí osobě) omezena, pokud je to nezbytné pro zajištění mimo jiné „a) předcházení trestným činům a jejich vyšetřování, odhalování a stíhání“ nebo „b) hospodářského nebo finančního zájmu členského státu Evropských společenství“ a „e) dozorového, kontrolního [...] úkolu vyplývajícího [...] z výkonu veřejné moci v případech uvedených v písmenech a) až b)“. Stejný článek stanoví, že hlavní důvody, proč se omezení uplatňuje, by měly být sděleny subjektu údajů a že subjekt údajů by měl být uvědomen o možnosti obrátit se na evropského inspektora ochrany údajů (čl. 20 odst. 3). Čl. 20 odst. 5 dále stanoví, že toto sdělení může být odloženo, pokud by poskytnutí těchto informací subjektu údajů zbavovalo účinků uplatněné omezení.

| 36. | Znění návrhu v zásadě zavádí výjimky z práv subjektů údajů z důvodu důvěrné povahy vyšetřování. Čl. 7a odst. 4 stanoví, že „aniž jsou dotčeny čl. 4 odst. 6 a čl. 6 odst. 5“ (29), „nelze po skončení vyšetřování učinit závěry, které se výslovně týkají dotčené osoby, dokud nebylo této dotčené osobě umožněno se písemně nebo v průběhu pohovoru [...] vyjádřit ke skutečnostem, které se jí týkají, a dokud jí nebyly poskytnuty informace, které vyžadují články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001.“ Z tohoto znění se tedy může zdát, že v případech stanovených čl. 4 odst. 6 a čl. 6 odst. 5 může být omezeno právo subjektu údajů na slyšení a jejich právo na informace. |
| --- | --- |

36.

Znění návrhu v zásadě zavádí výjimky z práv subjektů údajů z důvodu důvěrné povahy vyšetřování. Čl. 7a odst. 4 stanoví, že „aniž jsou dotčeny čl. 4 odst. 6 a čl. 6 odst. 5“ (29), „nelze po skončení vyšetřování učinit závěry, které se výslovně týkají dotčené osoby, dokud nebylo této dotčené osobě umožněno se písemně nebo v průběhu pohovoru [...] vyjádřit ke skutečnostem, které se jí týkají, a dokud jí nebyly poskytnuty informace, které vyžadují články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001.“ Z tohoto znění se tedy může zdát, že v případech stanovených čl. 4 odst. 6 a čl. 6 odst. 5 může být omezeno právo subjektu údajů na slyšení a jejich právo na informace.

| 37. | Návrh dále stanoví, že v případech, kdy je to nezbytné k zachování důvěrnosti vyšetřování, a v případech, kdy se použijí vyšetřování, která spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, může generální ředitel úřadu OLAF rozhodnout o odložení možnosti dotčené osoby podat připomínky. Ve znění se neuvádí, zda by v této souvislosti měly být odloženy rovněž informace požadované články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

37.

Návrh dále stanoví, že v případech, kdy je to nezbytné k zachování důvěrnosti vyšetřování, a v případech, kdy se použijí vyšetřování, která spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, může generální ředitel úřadu OLAF rozhodnout o odložení možnosti dotčené osoby podat připomínky. Ve znění se neuvádí, zda by v této souvislosti měly být odloženy rovněž informace požadované články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001.

| 38. | Znění není jednoznačné. Zaprvé není zdaleka jednoznačná vazba mezi možnými omezeními práv vyšetřované osoby v souvislosti se závěry, které souvisejí s jejím jménem, a mezi druhem informací, které by měl OLAF při vlastním vyšetřování sdělit příslušnému subjektu EU. Zadruhé není jednoznačné, jaké kategorie práv subjektu údajů jsou předmětem případného omezení. Zatřetí tento článek nezavádí nezbytné záruky stanovené čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

38.

Znění není jednoznačné. Zaprvé není zdaleka jednoznačná vazba mezi možnými omezeními práv vyšetřované osoby v souvislosti se závěry, které souvisejí s jejím jménem, a mezi druhem informací, které by měl OLAF při vlastním vyšetřování sdělit příslušnému subjektu EU. Zadruhé není jednoznačné, jaké kategorie práv subjektu údajů jsou předmětem případného omezení. Zatřetí tento článek nezavádí nezbytné záruky stanovené čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 45/2001.

| 39. | To by mohlo vést k tomu, že fyzické osoby by v některých případech byly postaveny před závěry vyšetřování, aniž by předtím byly informovány, že jsou vyšetřováním dotčeny, a aniž by obdržely informace o důvodech omezení jejich práv na slyšení a práv na informace podle článků 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

39.

To by mohlo vést k tomu, že fyzické osoby by v některých případech byly postaveny před závěry vyšetřování, aniž by předtím byly informovány, že jsou vyšetřováním dotčeny, a aniž by obdržely informace o důvodech omezení jejich práv na slyšení a práv na informace podle článků 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001.

| 40. | Pokud by byl dodržen čl. 20 odst. 3 a odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001, tento scénář by sám o sobě nařízení neodporoval. Zdá se však, že neexistence jednoznačného odkazu na tyto články nařízení v předmětném znění neodpovídá účelu návrhu, a to posílit procesní záruky ve prospěch osob dotčených vyšetřováním úřadu OLAF a rozšířit odpovědnost úřadu OLAF. |
| --- | --- |

40.

Pokud by byl dodržen čl. 20 odst. 3 a odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001, tento scénář by sám o sobě nařízení neodporoval. Zdá se však, že neexistence jednoznačného odkazu na tyto články nařízení v předmětném znění neodpovídá účelu návrhu, a to posílit procesní záruky ve prospěch osob dotčených vyšetřováním úřadu OLAF a rozšířit odpovědnost úřadu OLAF.

| 41. | Evropský inspektor ochrany údajů proto navrhuje, aby případné omezení práva subjektu údajů ve smyslu článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 bylo stanoveno výslovně. Ve znění by dále měly být zmíněny procesní záruky podle čl. 20 odst. 3 a rovněž případné výjimky podle čl. 20 odst. 5. Toto jednoznačné ustanovení by zvýšilo právní jistotu subjektu údajů a odpovědnost úřadu OLAF. |
| --- | --- |

41.

Evropský inspektor ochrany údajů proto navrhuje, aby případné omezení práva subjektu údajů ve smyslu článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 bylo stanoveno výslovně. Ve znění by dále měly být zmíněny procesní záruky podle čl. 20 odst. 3 a rovněž případné výjimky podle čl. 20 odst. 5. Toto jednoznačné ustanovení by zvýšilo právní jistotu subjektu údajů a odpovědnost úřadu OLAF.

| 42. | Závěrem pak evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby znění s cílem stanovit jednoznačný soubor práv subjektu údajů a zavést případné výjimky z důvodu důvěrné povahy vyšetřování podle článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 jednoznačně uvádělo:






  — | informace podávané subjektu údajů za účelem dodržování právních předpisů na ochranu údajů (články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001) v souvislosti s různými kroky v rámci vyšetřování úřadu OLAF (30): i) výslechy (čl. 7a odst. 2); ii) poskytnutí informací, pokud může být určitá osoba vyšetřováním dotčena (čl. 7a odst. 3) a iii) na konci vyšetřování (čl. 7a odst. 4), |
| --- | --- | --- |

42.

Závěrem pak evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby znění s cílem stanovit jednoznačný soubor práv subjektu údajů a zavést případné výjimky z důvodu důvěrné povahy vyšetřování podle článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 jednoznačně uvádělo:

—

informace podávané subjektu údajů za účelem dodržování právních předpisů na ochranu údajů (články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001) v souvislosti s různými kroky v rámci vyšetřování úřadu OLAF (30): i) výslechy (čl. 7a odst. 2); ii) poskytnutí informací, pokud může být určitá osoba vyšetřováním dotčena (čl. 7a odst. 3) a iii) na konci vyšetřování (čl. 7a odst. 4),

| — | druh informací, které mohou být úřadem OLAF odloženy z důvodu důvěrné povahy vyšetřování s tím, že budou jednoznačně stanoveny podmínky a kategorie subjektů údajů, kterých se toto odložení týká, |
| --- | --- |

—

druh informací, které mohou být úřadem OLAF odloženy z důvodu důvěrné povahy vyšetřování s tím, že budou jednoznačně stanoveny podmínky a kategorie subjektů údajů, kterých se toto odložení týká,

| — | informace, které by měly být podávány subjektu údajů za účelem dodržování právních předpisů na ochranu údajů v případě, že dojde k odložení sdělení podle článků 11 nebo 12, nebo pokud budou omezena práva na přístup a opravu (konkrétně informace podle čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 45/2001), včetně výjimky související s možností dalšího odložení informací podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

—

informace, které by měly být podávány subjektu údajů za účelem dodržování právních předpisů na ochranu údajů v případě, že dojde k odložení sdělení podle článků 11 nebo 12, nebo pokud budou omezena práva na přístup a opravu (konkrétně informace podle čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 45/2001), včetně výjimky související s možností dalšího odložení informací podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001.

3.2   Informační politika

| 43. | Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že jakékoli informace o vyšetřování, které mohou být úřadem OLAF případně zveřejněny, mohou obsahovat citlivé osobní údaje a že je nutno důkladně zhodnotit nezbytnost toho zveřejnění. Soud prvního stupně (nyní Tribunál) v roce 2007 ve svém rozsudku ve věci Nikolaou
   (31) rozhodl, že OLAF porušil čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999 (32) a nařízení (ES) č. 45/2001 tím, že řádně nevykonal svou povinnost zajistit ochranu osobních údajů v souvislosti s „únikem informací“ (33) a se zveřejněním tiskové zprávy (34). |
| --- | --- |

43.

Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že jakékoli informace o vyšetřování, které mohou být úřadem OLAF případně zveřejněny, mohou obsahovat citlivé osobní údaje a že je nutno důkladně zhodnotit nezbytnost toho zveřejnění. Soud prvního stupně (nyní Tribunál) v roce 2007 ve svém rozsudku ve věci Nikolaou
   (31) rozhodl, že OLAF porušil čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999 (32) a nařízení (ES) č. 45/2001 tím, že řádně nevykonal svou povinnost zajistit ochranu osobních údajů v souvislosti s „únikem informací“ (33) a se zveřejněním tiskové zprávy (34).

| 44. | Evropský inspektor ochrany údajů proto vítá zavedení čl. 8 odst. 5, který výslovně stanoví, že generální ředitel úřadu zajistí, aby byly veškeré informace veřejnosti poskytovány „neutrálním a nestranným způsobem“ a v souladu se zásadami uvedenými v článku 8 a v článku 7a. Vzhledem k připomínkám, které byly vzneseny výše k článku 7a v souvislosti s jeho restriktivním přístupem k pravidlům stanoveným nařízením (ES) č. 45/2001, evropský inspektor ochrany údajů zvláště vítá odkaz, jenž je v čl. 8 odst. 5 učiněn na obecnější ustanovení článku 8, jenž znamená, že jakékoli zpracování osobních údajů v souvislosti s informacemi poskytovanými veřejnosti musí probíhat v souladu se všemi zásadami nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

44.

Evropský inspektor ochrany údajů proto vítá zavedení čl. 8 odst. 5, který výslovně stanoví, že generální ředitel úřadu zajistí, aby byly veškeré informace veřejnosti poskytovány „neutrálním a nestranným způsobem“ a v souladu se zásadami uvedenými v článku 8 a v článku 7a. Vzhledem k připomínkám, které byly vzneseny výše k článku 7a v souvislosti s jeho restriktivním přístupem k pravidlům stanoveným nařízením (ES) č. 45/2001, evropský inspektor ochrany údajů zvláště vítá odkaz, jenž je v čl. 8 odst. 5 učiněn na obecnější ustanovení článku 8, jenž znamená, že jakékoli zpracování osobních údajů v souvislosti s informacemi poskytovanými veřejnosti musí probíhat v souladu se všemi zásadami nařízení (ES) č. 45/2001.

3.3   Utajení totožnosti interních oznamovatelů a informátorů

| 45. | Evropský inspektor ochrany údajů si v souvislosti se současnou revizí dovoluje trvat na nutnosti zavedení zvláštního ustanovení, které zaručí utajení totožnosti interních oznamovatelů a informátorů. Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že postavení interních oznamovatelů je citlivé. Osobám, které poskytují tyto informace, by mělo být zaručeno, že jejich totožnost zůstane utajena, zejména pak vůči osobě, jíž se oznámení údajného protiprávního jednání týká (35). Současné záruky (sdělení Komise SEK/2004/151/2) se nezdají být z právního hlediska dostatečné. Evropský inspektor ochrany údajů poznamenává, že toto ustanovení by bylo v souladu se stanoviskem pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29, která se zabývá režimy interního oznamování (36). |
| --- | --- |

45.

Evropský inspektor ochrany údajů si v souvislosti se současnou revizí dovoluje trvat na nutnosti zavedení zvláštního ustanovení, které zaručí utajení totožnosti interních oznamovatelů a informátorů. Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že postavení interních oznamovatelů je citlivé. Osobám, které poskytují tyto informace, by mělo být zaručeno, že jejich totožnost zůstane utajena, zejména pak vůči osobě, jíž se oznámení údajného protiprávního jednání týká (35). Současné záruky (sdělení Komise SEK/2004/151/2) se nezdají být z právního hlediska dostatečné. Evropský inspektor ochrany údajů poznamenává, že toto ustanovení by bylo v souladu se stanoviskem pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29, která se zabývá režimy interního oznamování (36).

| 46. | Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje pozměnit stávající návrh a zajistit, aby bylo zachováno utajení totožnosti interních oznamovatelů a informátorů v průběhu vyšetřování, pokud toto neodporuje vnitrostátním pravidlům upravujícím soudní řízení. Zejména pak může mít osoba, proti níž tvrzení míří, právo znát totožnost interního oznamovatele anebo informátora za účelem zahájení soudního řízení vůči němu, pokud bylo zjištěno, že tento interní oznamovatel anebo informátor o této osobě úmyslně uváděl nepravdivé informace (37). |
| --- | --- |

46.

Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje pozměnit stávající návrh a zajistit, aby bylo zachováno utajení totožnosti interních oznamovatelů a informátorů v průběhu vyšetřování, pokud toto neodporuje vnitrostátním pravidlům upravujícím soudní řízení. Zejména pak může mít osoba, proti níž tvrzení míří, právo znát totožnost interního oznamovatele anebo informátora za účelem zahájení soudního řízení vůči němu, pokud bylo zjištěno, že tento interní oznamovatel anebo informátor o této osobě úmyslně uváděl nepravdivé informace (37).

3.4   Předávání osobních údajů úřadem OLAF

Spolupráce s Eurojustem a Europolem

| 47. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá ustanovení uvedená v 6. bodě odůvodnění a v článku 10a, a zejména zavedení požadavku na jednoznačný právní základ, kterým se bude řídit spolupráce s Eurojustem a Europolem, což je zcela v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Návrh by však měl být podrobnější v zájmu vystižení různých režimů ochrany údajů pro Eurojust a Europol. |
| --- | --- |

47.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá ustanovení uvedená v 6. bodě odůvodnění a v článku 10a, a zejména zavedení požadavku na jednoznačný právní základ, kterým se bude řídit spolupráce s Eurojustem a Europolem, což je zcela v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Návrh by však měl být podrobnější v zájmu vystižení různých režimů ochrany údajů pro Eurojust a Europol.

| 48. | K dnešnímu dni má OLAF uzavřenu s Eurojustem praktickou dohodu (38), která vysvětluje podmínky, za niž může dojít k předání osobních údajů. Spolupráce mezi úřadem OLAF a Eurojustem zahrnuje zejména výměnu souhrnů případů, strategických a operativních informací souvisejících s případy, účast na jednáních a vzájemnou pomoc, která může být užitečná pro účinné a efektivní splnění příslušných úkolů obou institucí. Praktická dohoda (39) převážně definuje modus operandi pro výměnu informací včetně osobních údajů a v některých případech také zdůrazňuje nebo uvádí určité prvky stávajícího právního rámce. |
| --- | --- |

48.

K dnešnímu dni má OLAF uzavřenu s Eurojustem praktickou dohodu (38), která vysvětluje podmínky, za niž může dojít k předání osobních údajů. Spolupráce mezi úřadem OLAF a Eurojustem zahrnuje zejména výměnu souhrnů případů, strategických a operativních informací souvisejících s případy, účast na jednáních a vzájemnou pomoc, která může být užitečná pro účinné a efektivní splnění příslušných úkolů obou institucí. Praktická dohoda (39) převážně definuje modus operandi pro výměnu informací včetně osobních údajů a v některých případech také zdůrazňuje nebo uvádí určité prvky stávajícího právního rámce.

| 49. | Co se týká Europolu, takováto dohoda s úřadem OLAF není uzavřena (40), avšak rozhodnutí o zřízení Europolu dovoluje Europolu přímo přijímat, využívat a předávat informace, včetně osobních údajů, mimo jiné od úřadu OLAF také před uzavřením formální dohody o výměně informací, pokud je to nezbytné pro řádné plnění úkolů Europolu a úřadu OLAF (41). Tato výměna rovněž podléhá existenci dohody o důvěrnosti údajů mezi těmito dvěma subjekty. Článek 24 rozhodnutí o zřízení Europolu uvádí některé záruky, které by měl Europol dodržovat v souvislosti s jakýmkoli předáváním údajů, které proběhne před uzavřením formální dohody o výměně informací: „Europol je odpovědný za zákonnost předávání údajů. Europol vede záznamy o všech případech předání údajů, která provedl podle tohoto článku, a o důvodech těchto předání. K předání údajů dojde pouze za podmínky, že se příjemce zaváže je použít výhradně pro účely, pro které byly předány.“ Článek 29 téhož rozhodnutí také stanoví, kdy Europol nese odpovědnost za údaje předávané třetími stranami. |
| --- | --- |

49.

Co se týká Europolu, takováto dohoda s úřadem OLAF není uzavřena (40), avšak rozhodnutí o zřízení Europolu dovoluje Europolu přímo přijímat, využívat a předávat informace, včetně osobních údajů, mimo jiné od úřadu OLAF také před uzavřením formální dohody o výměně informací, pokud je to nezbytné pro řádné plnění úkolů Europolu a úřadu OLAF (41). Tato výměna rovněž podléhá existenci dohody o důvěrnosti údajů mezi těmito dvěma subjekty. Článek 24 rozhodnutí o zřízení Europolu uvádí některé záruky, které by měl Europol dodržovat v souvislosti s jakýmkoli předáváním údajů, které proběhne před uzavřením formální dohody o výměně informací: „Europol je odpovědný za zákonnost předávání údajů. Europol vede záznamy o všech případech předání údajů, která provedl podle tohoto článku, a o důvodech těchto předání. K předání údajů dojde pouze za podmínky, že se příjemce zaváže je použít výhradně pro účely, pro které byly předány.“ Článek 29 téhož rozhodnutí také stanoví, kdy Europol nese odpovědnost za údaje předávané třetími stranami.

| 50. | Evropský inspektor ochrany údajů důrazně podporuje uzavření zvláštní dohody o předávání údajů s Europolem a skutečnost, že tato dohoda dosud nebyla uzavřena, posiluje potřebnost zvláštních záruk ve znění návrhu. Vzhledem k různým režimům ochrany údajů v souvislosti s předáváním osobních údajů ze strany úřadu OLAF Eurojustu a Europolu a naopak se evropský inspektor ochrany údajů domnívá, že návrh by měl jednoznačněji řešit nezbytné záruky a standardy, kterými by se měla řídit spolupráce mezi úřadem OLAF a těmito subjekty a ke kterým by se mělo přihlížet v rámci současných i budoucích pracovních ujednání mezi nimi. |
| --- | --- |

50.

Evropský inspektor ochrany údajů důrazně podporuje uzavření zvláštní dohody o předávání údajů s Europolem a skutečnost, že tato dohoda dosud nebyla uzavřena, posiluje potřebnost zvláštních záruk ve znění návrhu. Vzhledem k různým režimům ochrany údajů v souvislosti s předáváním osobních údajů ze strany úřadu OLAF Eurojustu a Europolu a naopak se evropský inspektor ochrany údajů domnívá, že návrh by měl jednoznačněji řešit nezbytné záruky a standardy, kterými by se měla řídit spolupráce mezi úřadem OLAF a těmito subjekty a ke kterým by se mělo přihlížet v rámci současných i budoucích pracovních ujednání mezi nimi.

| 51. | V zájmu posílení potřeby uzavřít správní ujednání by mělo být ustanovení čl. 10a odst. 2 pozměněno takto: „Úřad uzavře správní ujednání [...]“. Takto by se promítlo obdobné ustanovení v rozhodnutí o zřízení Europolu (42), které stanoví, že Europol uzavře dohody nebo pracovní ujednání s dalšími orgány, institucemi a agenturami. Návrh by dále mohl v článku 10a objasnit, že obecně platí, že výměna osobních údajů s Eurojustem a Europolem by měla být omezena na rámec toho, co je nezbytné pro řádné plnění úkolů svěřených úřadu OLAF, Europolu a Eurojustu, a neměla by tento rámec překračovat. Návrh by měl rovněž zavést povinnost úřadu OLAF vést záznamy o všech předáních údajů a důvody pro tato předání s cílem posílit odpovědnost úřadu OLAF v oblasti provádění povinností, které pro předávání osobních údajů stanoví nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

51.

V zájmu posílení potřeby uzavřít správní ujednání by mělo být ustanovení čl. 10a odst. 2 pozměněno takto: „Úřad uzavře správní ujednání [...]“. Takto by se promítlo obdobné ustanovení v rozhodnutí o zřízení Europolu (42), které stanoví, že Europol uzavře dohody nebo pracovní ujednání s dalšími orgány, institucemi a agenturami. Návrh by dále mohl v článku 10a objasnit, že obecně platí, že výměna osobních údajů s Eurojustem a Europolem by měla být omezena na rámec toho, co je nezbytné pro řádné plnění úkolů svěřených úřadu OLAF, Europolu a Eurojustu, a neměla by tento rámec překračovat. Návrh by měl rovněž zavést povinnost úřadu OLAF vést záznamy o všech předáních údajů a důvody pro tato předání s cílem posílit odpovědnost úřadu OLAF v oblasti provádění povinností, které pro předávání osobních údajů stanoví nařízení (ES) č. 45/2001.

Spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi

| 52. | Čl. 10a odst. 3 uvádí, že „Úřad může případně [rovněž] uzavřít správní ujednání s příslušnými úřady ve třetích zemích a s mezinárodními organizacemi. Úřad by měl koordinovat svoji činnost s dotčenými útvary Komise a s Evropskou službou pro vnější činnost“. |
| --- | --- |

52.

Čl. 10a odst. 3 uvádí, že „Úřad může případně [rovněž] uzavřít správní ujednání s příslušnými úřady ve třetích zemích a s mezinárodními organizacemi. Úřad by měl koordinovat svoji činnost s dotčenými útvary Komise a s Evropskou službou pro vnější činnost“.

| 53. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že spolupráce úřadu OLAF se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi je spojena s uzavíráním správních ujednání. Důsledky v oblasti ochrany údajů, které vyplývají z možné výměny údajů se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, by však měly být návrhem řešeny konkrétněji. |
| --- | --- |

53.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že spolupráce úřadu OLAF se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi je spojena s uzavíráním správních ujednání. Důsledky v oblasti ochrany údajů, které vyplývají z možné výměny údajů se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, by však měly být návrhem řešeny konkrétněji.

| 54. | Návrh by měl být přesnější ve věci zvláštních požadavků a podmínek pro případné předávání údajů třetím zemím a organizacím a od třetích zemí a organizací. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby znění čl. 10a odst. 3 zahrnovalo tuto formulaci: „Pokud spolupráce s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi zahrnuje předávání osobních údajů ze strany úřadu OLAF jiným subjektům, mělo by toto případné předávání probíhat v souladu s kritérii stanovenými v článku 9 nařízení (ES) č. 45/2001.“ |
| --- | --- |

54.

Návrh by měl být přesnější ve věci zvláštních požadavků a podmínek pro případné předávání údajů třetím zemím a organizacím a od třetích zemí a organizací. Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby znění čl. 10a odst. 3 zahrnovalo tuto formulaci: „Pokud spolupráce s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi zahrnuje předávání osobních údajů ze strany úřadu OLAF jiným subjektům, mělo by toto případné předávání probíhat v souladu s kritérii stanovenými v článku 9 nařízení (ES) č. 45/2001.“

Přístup dozorčího výboru k osobním údajům

| 55. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá znění článku 11 návrhu, podle něhož „dozorčí výbor může požádat úřad o doplňující informace o vyšetřováních, pokud ho k tomu situace opravňuje, do provádění právě probíhajících vyšetřování však nezasahuje“, protože toto znění vyjadřuje zásadu nezbytnosti ve vztahu k případnému předávání osobních údajů úřadem OLAF dozorčímu výboru. |
| --- | --- |

55.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá znění článku 11 návrhu, podle něhož „dozorčí výbor může požádat úřad o doplňující informace o vyšetřováních, pokud ho k tomu situace opravňuje, do provádění právě probíhajících vyšetřování však nezasahuje“, protože toto znění vyjadřuje zásadu nezbytnosti ve vztahu k případnému předávání osobních údajů úřadem OLAF dozorčímu výboru.

| 56. | V souvislosti s jednacím řádem, který má dozorčí výbor přijmout na základě nového čl. 11 odst. 6, by rovněž měla být vyjasněna problematika přístupu dozorčího výboru k osobním údajům osob, jichž se vyšetřování týká nebo může týkat. Evropský inspektor ochrany údajů by rovněž ocenil, kdyby byl zapojen do procesu, jenž by vedl k přijetí jednacího řádu dozorčího výboru. Konzultace s evropským inspektorem ochrany údajů by také mohla být vložena do znění návrhu jako požadavek pro přijetí jednacího řádu. |
| --- | --- |

56.

V souvislosti s jednacím řádem, který má dozorčí výbor přijmout na základě nového čl. 11 odst. 6, by rovněž měla být vyjasněna problematika přístupu dozorčího výboru k osobním údajům osob, jichž se vyšetřování týká nebo může týkat. Evropský inspektor ochrany údajů by rovněž ocenil, kdyby byl zapojen do procesu, jenž by vedl k přijetí jednacího řádu dozorčího výboru. Konzultace s evropským inspektorem ochrany údajů by také mohla být vložena do znění návrhu jako požadavek pro přijetí jednacího řádu.

4.   STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ

| 57. | Kromě všech konkrétních bodů, které jsou uvedeny výše, si evropský inspektor ochrany údajů dovoluje vyzvat Komisi, aby navrhla otevřenější přístup k režimu EU pro ochranu údajů ze strany úřadu OLAF. Pro OLAF by to byl vhodný okamžik k rozvoji strategického plánování v oblasti dodržování ochrany údajů prostřednictvím dobrovolného objasnění praktického přístupu k nakládání s jeho početnými soubory, které obsahují osobní údaje. OLAF by mohl proaktivně a veřejně vysvětlit, jak při svých různých činnostech nakládá s osobními údaji. Evropský inspektor ochrany údajů se domnívá, že takto globální a explicitní přístup by vedl ke zvýšení transparentnosti nakládání s osobními údaji úřadem OLAF a k optimalizaci jeho vyšetřovacích postupů pro uživatele. |
| --- | --- |

57.

Kromě všech konkrétních bodů, které jsou uvedeny výše, si evropský inspektor ochrany údajů dovoluje vyzvat Komisi, aby navrhla otevřenější přístup k režimu EU pro ochranu údajů ze strany úřadu OLAF. Pro OLAF by to byl vhodný okamžik k rozvoji strategického plánování v oblasti dodržování ochrany údajů prostřednictvím dobrovolného objasnění praktického přístupu k nakládání s jeho početnými soubory, které obsahují osobní údaje. OLAF by mohl proaktivně a veřejně vysvětlit, jak při svých různých činnostech nakládá s osobními údaji. Evropský inspektor ochrany údajů se domnívá, že takto globální a explicitní přístup by vedl ke zvýšení transparentnosti nakládání s osobními údaji úřadem OLAF a k optimalizaci jeho vyšetřovacích postupů pro uživatele.

| 58. | Evropský inspektor ochrany údajů proto navrhuje, aby ustanovení návrhu dala generálnímu řediteli úkol zajistit, aby byl proveden komplexní přehled všech různých operací v rámci zpracování údajů úřadem OLAF a aby tento přehled byl průběžně aktualizován, nebo aby tento úkol byl alespoň vysvětlen v jednom z bodů odůvodnění. Takovýto přehled – jehož výsledky by měly být transparentní například prostřednictvím výroční zprávy nebo jiných možností – by nejen zvýšil efektivitu různých činností úřadu OLAF a jejich provázanost, ale také by OLAF vedl ke globálnějšímu přístupu k otázkám nezbytnosti a přiměřenosti zpracování údajů. Rovněž by úřadu OLAF pomohl lépe doložit, že řádně uplatňuje zásadu ochrany soukromí již od návrhu a zásadu odpovědnosti. |
| --- | --- |

58.

Evropský inspektor ochrany údajů proto navrhuje, aby ustanovení návrhu dala generálnímu řediteli úkol zajistit, aby byl proveden komplexní přehled všech různých operací v rámci zpracování údajů úřadem OLAF a aby tento přehled byl průběžně aktualizován, nebo aby tento úkol byl alespoň vysvětlen v jednom z bodů odůvodnění. Takovýto přehled – jehož výsledky by měly být transparentní například prostřednictvím výroční zprávy nebo jiných možností – by nejen zvýšil efektivitu různých činností úřadu OLAF a jejich provázanost, ale také by OLAF vedl ke globálnějšímu přístupu k otázkám nezbytnosti a přiměřenosti zpracování údajů. Rovněž by úřadu OLAF pomohl lépe doložit, že řádně uplatňuje zásadu ochrany soukromí již od návrhu a zásadu odpovědnosti.

5.   ZÁVĚR

| 59. | Závěrem evropský inspektor ochrany údajů vítá úpravy, které byly ve znění návrhu provedeny a které zvyšují jeho shodu s režimem EU pro ochranu údajů. |
| --- | --- |

59.

Závěrem evropský inspektor ochrany údajů vítá úpravy, které byly ve znění návrhu provedeny a které zvyšují jeho shodu s režimem EU pro ochranu údajů.

| 60. | Evropský inspektor ochrany údajů by však rád také upozornil na řadu nedostatků, které by měly být řešeny úpravou znění, a to zejména:






  — | návrh by měl jednoznačně uvést právo různých kategorií subjektů údajů na informace a rovněž právo na přístup a opravu ve všech fázích vyšetřování prováděných úřadem OLAF, |
| --- | --- | --- |

60.

Evropský inspektor ochrany údajů by však rád také upozornil na řadu nedostatků, které by měly být řešeny úpravou znění, a to zejména:

—

návrh by měl jednoznačně uvést právo různých kategorií subjektů údajů na informace a rovněž právo na přístup a opravu ve všech fázích vyšetřování prováděných úřadem OLAF,

| — | návrh by měl vyjasnit vztah mezi potřebou zachovávat důvěrnou povahu vyšetřování a mezi režimem ochrany údajů, jenž se uplatňuje v průběhu vyšetřování: evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby práva subjektů údajů byla jednoznačně definována a oddělena, stejně jako případné výjimky vyplývající z požadavků na zachování důvěrnosti, a aby byly výslovně zavedeny záruky stanovené článkem 20 nařízení (ES) č. 45/2001, |
| --- | --- |

—

návrh by měl vyjasnit vztah mezi potřebou zachovávat důvěrnou povahu vyšetřování a mezi režimem ochrany údajů, jenž se uplatňuje v průběhu vyšetřování: evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby práva subjektů údajů byla jednoznačně definována a oddělena, stejně jako případné výjimky vyplývající z požadavků na zachování důvěrnosti, a aby byly výslovně zavedeny záruky stanovené článkem 20 nařízení (ES) č. 45/2001,

| — | návrh by měl vyjasnit informační politiku úřadu OLAF vůči veřejnosti v souvislosti s ochranou údajů, |
| --- | --- |

—

návrh by měl vyjasnit informační politiku úřadu OLAF vůči veřejnosti v souvislosti s ochranou údajů,

| — | návrh by měl zavést zvláštní ustanovení o utajení interních oznamovatelů a informátorů, |
| --- | --- |

—

návrh by měl zavést zvláštní ustanovení o utajení interních oznamovatelů a informátorů,

| — | návrh by měl vyjasnit obecné zásady ochrany údajů, na jejichž základě může OLAF předávat a přijímat informace, včetně osobních údajů, s dalšími subjekty a agenturami EU, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, |
| --- | --- |

—

návrh by měl vyjasnit obecné zásady ochrany údajů, na jejichž základě může OLAF předávat a přijímat informace, včetně osobních údajů, s dalšími subjekty a agenturami EU, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi,

| — | ustanovení návrhu by měla dát generálnímu řediteli úkol zajistit, aby byl proveden strategický a komplexní přehled různých operací v rámci zpracování údajů úřadem OLAF a aby tento přehled byl průběžně aktualizován a byl transparentní, nebo aby potřeba tohoto kroku byla alespoň vysvětlena v jednom z bodů odůvodnění. |
| --- | --- |

—

ustanovení návrhu by měla dát generálnímu řediteli úkol zajistit, aby byl proveden strategický a komplexní přehled různých operací v rámci zpracování údajů úřadem OLAF a aby tento přehled byl průběžně aktualizován a byl transparentní, nebo aby potřeba tohoto kroku byla alespoň vysvětlena v jednom z bodů odůvodnění.

V Bruselu dne 1. června 2011.

Giovanni BUTTARELLI

zástupce evropského inspektora ochrany údajů

---

(1)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  V lednu 2011.

3

(4)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. C 91, 26.4.2007, s. 1.

4

(5)  Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), P6_TA-PROV(2008) 553.

5

(6)  To znamená, že OLAF by měl definovat a zaměřit se na své vyšetřovací priority za účelem účinného využití svých zdrojů.

6

(7)  Viz návrh, nový čl. 7a čl. 8 odst. 4.

7

(8)  Rozhodnutí Komise 1999/352/ES ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20). Viz také nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  Viz článek 3 nařízení (ES) č. 1073/1999.

9

(10)  Viz články 1 a 4 nařízení (ES) č. 1073/1999.

10

(11)  Viz článek 10 nařízení (ES) č. 1073/1999.

11

(12)  Eurojust byl zřízen rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (následně pozměněným rozhodnutím Rady 2003/659/SVV a rozhodnutím Rady 2009/426/SVV ze dne 16. prosince 2008 o posílení Eurojustu) jako subjekt Evropské unie s právní subjektivitou, aby podporoval a zlepšoval koordinaci a spolupráci příslušných justičních orgánů členských států. Zvláště pak čl. 26 odst. 4 tohoto rozhodnutí stanovuje, že „OLAF může na vlastní žádost nebo z podnětu Eurojustu přispívat k práci Eurojustu při koordinaci postupů vyšetřování a stíhání v oblasti ochrany finančních zájmů Evropských společenství, pokud proti tomuto příspěvku nejsou příslušné vnitrostátní orgány“. V roce 2008 uzavřely Eurojust a OLAF správní dohodu (Praktická dohoda o spolupráci mezi Eurojustem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům ze dne 24. září 2008), jejímž cílem je rozšíření spolupráce mezi těmito dvěma subjekty a která obsahuje konkrétní ustanovení o předávání osobních údajů.

12

(13)  Europol je evropská agentura pro vymáhání práva, jejímž cílem je zvyšování efektivity a prohlubování spolupráce příslušných orgánů členských států při předcházení a boji proti terorismu, nedovolenému obchodu s drogami a dalším závažným formám organizované trestné činnosti. Článek 22 rozhodnutí Rady ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (2009/371/SVV) stanoví, že „Jestliže to má význam pro plnění jeho úkolů, může Europol navázat a udržovat spolupráci s [...] úřadem OLAF“. Uvedený článek také stanoví, že Europol může před vstupem dohody nebo pracovního ujednání s různými subjekty EU v platnost „přímo přijímat a využívat informace, včetně osobních údajů od subjektů [...], jestliže je to nezbytné pro řádné plnění jeho úkolů, a [...] může informace, včetně osobních údajů, těmto subjektům přímo předávat, jestliže je to nezbytné pro řádné plnění úkolů příjemce“.

13

(14)  Viz článek 22 rozhodnutí Rady ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (2009/371/SVV), Úř. věst. 121, 15.5.2009, s. 37.

14

(15)  Viz čl. 1 odst. 26 rozhodnutí Rady 2009/426/SVV ze dne 16. prosince 2008 o posílení Eurojustu a o změně rozhodnutí 2002/187/SVV.

15

(16)  Věc 2005-418, k dispozici na stránce http://www.edps.europa.eu

16

(17)  Věci 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72, k dispozici na stránce http://www.edps.europa.eu

17

(18)  Věc 2007-73, k dispozici na stránce http://www.edps.europa.eu

18

(19)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. C 91, 26.4.2007, s. 1.

19

(20)  „Úřad zpracovává pouze ty osobní údaje, které potřebuje k plnění svých úkolů podle tohoto nařízení. Toto zpracovávání osobních údajů musí být prováděno v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001, včetně poskytování relevantních informací subjektu údajů, jež vyžadují články 11 a 12 tohoto nařízení. Tyto informace nemohou být sděleny jiným osobám než těm, které se s nimi mají seznámit ze své funkce v rámci orgánů Unie nebo členských států, a nemohou být použity k jiným účelům než k boji proti podvodům, úplatkářství nebo jakékoli jiné nedovolené činnosti (...).“.

20

(21)  Rozsudek ze dne 3. září 2008 ve spojených věcech C-402/05 P a C-415/05P, Kadi v. Rada Evropské unie a Komise Evropských společenství, bod 283: „[...] základní práva jsou nedílnou součástí obecných právních zásad, jejichž dodržování Soudní dvůr zajišťuje. Soudní dvůr za tímto účelem vychází z ústavních tradic společných členským státům, jakož i z poznatků, které skýtají mezinárodně právní instrumenty týkající se ochrany lidských práv, na jejichž tvorbě členské státy spolupracovaly nebo k nimž přistoupily. Evropská úmluva o lidských právech má v této souvislosti zvláštní význam.“ Viz také bod 304.

21

(22)  Rozsudek ze dne 9. listopadu 2010 ve spojených věcech C-92/09 a C-93/09, Volker und Markus Schecke, bod 44 a násl.

22

Volker und Markus Schecke

(23)  Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se Evropská úmluva o lidských právech vztahuje na všechny oblasti činnosti Evropské unie.

23

(24)  Viz také bod 36 níže.

24

(25)  Viz stanovisko ze dne 23. června 2006 k oznámení o předběžné kontrole inspektora ochrany údajů Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) týkající se vnitřních vyšetřování OLAFU, věc 2005/0418, k dispozici na stránce http://www.edps.europa.eu

25

(26)  Viz poznámka pod čarou 25.

26

(27)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. C 91, 26.4.2007, s. 1, bod 14 a násl.

27

(28)  Ve svém stanovisku z roku 2006, viz poznámka pod čarou č. 19 výše.

28

(29)  Čl. 4 odst. 6 – „Vnitřní vyšetřování“ – zní: „Pokud se při vyšetřování zjistí, že by se vnitřní vyšetřování mohlo týkat někoho ze členů nebo zaměstnanců, je o tom informován orgán, subjekt, úřad nebo agentura, ke kterému dotyčný patří. Ve výjimečných případech, kdy důvěrnost vyšetřování nemůže být zajištěna, využije úřad vhodných alternativních cest k podání informací“. Čl. 6 odst. 5 – „Postup při vyšetřování“ – zní: „Pokud se při vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů Unie, informuje úřad dotčený orgán, subjekt, úřad nebo agenturu co nejdříve o probíhajícím vyšetřování. Předávané informace obsahují následující údaje: a) totožnost dotčeného člena nebo zaměstnance a shrnutí předmětných skutečností; b) veškeré informace, které mohou orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře pomoci při rozhodování o tom, zda je vhodné přijmout preventivní správní opatření na ochranu finančních zájmů Unie; c) veškerá doporučená zvláštní opatření na ochranu důvěrnosti, zejména v případech, které vyžadují použití vyšetřovacích opatření, která spadají do pravomocí vnitrostátního soudního orgánu, nebo v případě vnějšího vyšetřování, do kompetencí vnitrostátního orgánu, v souladu s použitelnými ustanoveními vnitrostátního práva týkajícími se vyšetřování. [...]“, zdůraznění přidáno.

29

(30)  Jak je uvedeno výše, jakmile budou informace subjektu údajů poskytnuty, nebylo by nezbytné opakovat stejné informace i v následujících krocích.

30

(31)  Věc T-259/03, Nikolaou v. Komise, 12. července 2007, Úř. věst. C 247, 20.10.2007, s. 23.

31

Nikolaou

Komise

(32)  Tento článek konkrétně odkazuje na právní předpisy na ochranu údajů.

32

(33)  Rozsudek ve věci Nikolaou, bod 213.

33

Nikolaou

(34)  Rozsudek ve věci Nikolaou, bod 232.

34

Nikolaou

(35)  Důležitost zachování utajení totožnosti interního informátora již byla ze strany evropského inspektora ochrany údajů zdůrazněna v dopise evropskému veřejnému ochránci práv ze dne 30. července 2010 ve věci 2010-0458, jenž se nachází na stránce EDPS (http://www.edps.europa.eu). Viz také stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k předběžné kontrole ze dne 23. června 2006 o vnitřním vyšetřování OLAFU (věc 2005-0418) a ze dne 4. října 2007, které se týká vnějšího vyšetřování OLAFU (věci 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72).

35

(36)  Viz stanovisko 1/2006 pracovní skupiny zřízené podle článku 29 ze dne 1. února 2006 k problematice užívání právních předpisů EU o ochraně údajů na vnitřní postupy oznamování podezření z protiprávního jednání (whistleblowing) v oblasti účetnictví, vnitřních účetních kontrol, záležitostí auditu, boje proti úplatkářství a trestné činnosti v bankovním a finančním sektoru, které je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm

36

(37)  Viz stanovisko k finančním pravidlům pro roční rozpočet Unie ze dne 15. dubna 2011, které je k dispozici na adrese http://www.edps.europa.eu

37

(38)  Praktická dohoda o spolupráci mezi Eurojustem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům ze dne 24. září 2008: viz poznámka pod čarou č. 12 výše.

38

(39)  Praktická dohoda mezi Eurojustem a úřadem OLAF, bod 4.1.

39

(40)  Správní ujednání ze dne 8. dubna 2004 je omezeno na výměnu strategických informací a výslovně vylučuje výměnu osobních údajů a ponechává tuto problematiku na další dohodě mezi Europolem a úřadem OLAF.

40

(41)  Čl. 22 odst. 3 rozhodnutí o zřízení Europolu, viz poznámka pod čarou č. 14.

41

(42)  Čl. 22 odst. 2 rozhodnutí o zřízení Europolu, viz poznámka pod čarou č. 14 výše: „Europol uzavře se subjekty uvedenými v odstavci 1 dohody nebo pracovní ujednání“ (konkrétně se subjekty Eurojust, OLAF, Frontex, CEPOL, ECB a EMCDDA).

42

---

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/20

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o integritě a transparentnosti trhu s energií

2011/C 279/03

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 16 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na články 7 a 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (2), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 8. prosince 2010 přijala Evropská komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o integritě a transparentnosti trhu s energií (3) (dále jen „návrh“). |
| --- | --- |

1.

Dne 8. prosince 2010 přijala Evropská komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o integritě a transparentnosti trhu s energií (3) (dále jen „návrh“).

| 2. | Komise nekonzultovala evropského inspektora ochrany údajů, ačkoli by to vyžadoval čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů ze svého vlastního podnětu přijal toto stanovisko podle čl. 41 odst. 2 uvedeného nařízení. Evropský inspektor ochrany údajů si je vědom toho, že toto doporučení přichází v pozdní fázi legislativního procesu. Přesto však považuje za vhodné a užitečné toto stanovisko vydat s ohledem na významný potenciální dopad návrhu na právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Odkaz na toto stanovisko by měl být začleněn do preambule návrhu. |
| --- | --- |

2.

Komise nekonzultovala evropského inspektora ochrany údajů, ačkoli by to vyžadoval čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů ze svého vlastního podnětu přijal toto stanovisko podle čl. 41 odst. 2 uvedeného nařízení. Evropský inspektor ochrany údajů si je vědom toho, že toto doporučení přichází v pozdní fázi legislativního procesu. Přesto však považuje za vhodné a užitečné toto stanovisko vydat s ohledem na významný potenciální dopad návrhu na právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Odkaz na toto stanovisko by měl být začleněn do preambule návrhu.

| 3. | Hlavním cílem návrhu je zamezit manipulaci s trhem a obchodování zasvěcených osob na velkoobchodních trzích s energií (zemním plynem a elektřinou). Integrita a transparentnost trhu mají v případě velkoobchodních trhů, na nichž společnosti produkující energii a obchodníci obchodují s elektřinou a plynem, klíčový význam pro ceny, které nakonec platí spotřebitelé. |
| --- | --- |

3.

Hlavním cílem návrhu je zamezit manipulaci s trhem a obchodování zasvěcených osob na velkoobchodních trzích s energií (zemním plynem a elektřinou). Integrita a transparentnost trhu mají v případě velkoobchodních trhů, na nichž společnosti produkující energii a obchodníci obchodují s elektřinou a plynem, klíčový význam pro ceny, které nakonec platí spotřebitelé.

| 4. | Proto je cílem návrhu stanovit na úrovni EU komplexní pravidla, která by obchodníkům bránila využívat důvěrné informace pro vlastní prospěch a manipulovat s trhem pomocí uměle vytvořených cen na úrovni vyšší, než jaká by byla odůvodněna dostupností, náklady na výrobu, kapacitou pro skladování či přepravu energie. Navrhovaná pravidla konkrétně zakazují:






  — | využívání důvěrných informací při prodeji nebo nákupu energie na úrovni velkoobchodního trhu; výhradní a cenově citlivé informace by měly být zveřejněny dříve, než může proběhnout obchod, |
| --- | --- | --- |

4.

Proto je cílem návrhu stanovit na úrovni EU komplexní pravidla, která by obchodníkům bránila využívat důvěrné informace pro vlastní prospěch a manipulovat s trhem pomocí uměle vytvořených cen na úrovni vyšší, než jaká by byla odůvodněna dostupností, náklady na výrobu, kapacitou pro skladování či přepravu energie. Navrhovaná pravidla konkrétně zakazují:

—

využívání důvěrných informací při prodeji nebo nákupu energie na úrovni velkoobchodního trhu; výhradní a cenově citlivé informace by měly být zveřejněny dříve, než může proběhnout obchod,

| — | transakce, které vydávají nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku produktů na velkoobchodních trzích s energií, poptávku po nich nebo jejich cenu, a |
| --- | --- |

—

transakce, které vydávají nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku produktů na velkoobchodních trzích s energií, poptávku po nich nebo jejich cenu, a

| — | šíření nepravdivých zpráv či pověstí, které vydávají zavádějící signály o těchto produktech. |
| --- | --- |

—

šíření nepravdivých zpráv či pověstí, které vydávají zavádějící signály o těchto produktech.

| 5. | Monitorování trhů na evropské úrovni, které má odhalit případná porušení těchto zákazů, bude povinností evropské Agentury pro spolupráci regulačních orgánů v odvětví energetiky (dále jen „ACER“) (4). |
| --- | --- |

5.

Monitorování trhů na evropské úrovni, které má odhalit případná porušení těchto zákazů, bude povinností evropské Agentury pro spolupráci regulačních orgánů v odvětví energetiky (dále jen „ACER“) (4).

| 6. | Podle návrhu bude mít agentura ACER včasný přístup k informacím o transakcích probíhajících na velkoobchodních trzích s energií. To zahrnuje informace o ceně, prodaném množství a zúčastněných stranách. Tyto hromadné údaje budou rovněž sdíleny s vnitrostátními regulačními orgány, které ponesou odpovědnost za vyšetřování případů zneužití, na něž existuje podezření. V případech s přeshraničním dopadem bude mít agentura ACER pravomoc koordinovat vyšetřování. Vnitrostátní regulační orgány v členských státech budou vymáhat sankce. |
| --- | --- |

6.

Podle návrhu bude mít agentura ACER včasný přístup k informacím o transakcích probíhajících na velkoobchodních trzích s energií. To zahrnuje informace o ceně, prodaném množství a zúčastněných stranách. Tyto hromadné údaje budou rovněž sdíleny s vnitrostátními regulačními orgány, které ponesou odpovědnost za vyšetřování případů zneužití, na něž existuje podezření. V případech s přeshraničním dopadem bude mít agentura ACER pravomoc koordinovat vyšetřování. Vnitrostátní regulační orgány v členských státech budou vymáhat sankce.

| 7. | Návrh navazuje na řadu dalších nedávných legislativních návrhů s cílem posílit stávající režimy finančního dohledu a zlepšit koordinaci a spolupráci na úrovni EU, včetně směrnice o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (dále jen „MAD“) (5) a směrnice o trzích finančních nástrojů (dále jen „MiFID“) (6). Evropský inspektor ochrany údajů v nedávné době vyslovil připomínky k jinému z těchto nedávných návrhů (7). |
| --- | --- |

7.

Návrh navazuje na řadu dalších nedávných legislativních návrhů s cílem posílit stávající režimy finančního dohledu a zlepšit koordinaci a spolupráci na úrovni EU, včetně směrnice o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (dále jen „MAD“) (5) a směrnice o trzích finančních nástrojů (dále jen „MiFID“) (6). Evropský inspektor ochrany údajů v nedávné době vyslovil připomínky k jinému z těchto nedávných návrhů (7).

II.   PŘIPOMÍNKY A DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO INSPEKTORA OCHRANY ÚDAJŮ

| 8. | Návrh obsahuje několik ustanovení, která jsou relevantní v oblasti ochrany údajů:






  — | články 6 až 8 o monitorování trhu a podávání zpráv, |
| --- | --- | --- |

8.

Návrh obsahuje několik ustanovení, která jsou relevantní v oblasti ochrany údajů:

—

články 6 až 8 o monitorování trhu a podávání zpráv,

| — | článek 9 o „ochraně a provozní spolehlivosti údajů“, |
| --- | --- |

—

článek 9 o „ochraně a provozní spolehlivosti údajů“,

| — | články 10 až 11 o vyšetřování a prosazování, a |
| --- | --- |

—

články 10 až 11 o vyšetřování a prosazování, a

| — | článek 14 o „vztazích se třetími zeměmi“. |
| --- | --- |

—

článek 14 o „vztazích se třetími zeměmi“.

II.1   Monitorování trhu a podávání zpráv (články 6 až 8)

Příslušná ustanovení

| 9. | Návrh je založen na předpokladu, že s cílem zjišťovat zneužívání trhu i) je třeba mít efektivně fungující systém monitorování trhu s včasným přístupem k úplným údajům o transakcích a že ii) tento systém by měl zahrnovat monitorování na úrovni EU. Proto navrhované nařízení stanoví, že agentura ACER má sbírat, posuzovat a sdílet (s příslušnými orgány na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU) velké množství hromadných údajů z velkoobchodních trhů s energií. |
| --- | --- |

9.

Návrh je založen na předpokladu, že s cílem zjišťovat zneužívání trhu i) je třeba mít efektivně fungující systém monitorování trhu s včasným přístupem k úplným údajům o transakcích a že ii) tento systém by měl zahrnovat monitorování na úrovni EU. Proto navrhované nařízení stanoví, že agentura ACER má sbírat, posuzovat a sdílet (s příslušnými orgány na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU) velké množství hromadných údajů z velkoobchodních trhů s energií.

| 10. | Konkrétně navrhované nařízení požaduje, aby účastníci trhu předkládali agentuře ACER „záznamy o svých obchodech“ s velkoobchodními energetickými produkty. Kromě záznamů o obchodech jsou účastníci trhu povinni poskytovat agentuře ACER i informace týkající se „kapacity zařízení pro výrobu, skladování, spotřeby nebo přepravy elektřiny nebo zemního plynu“. |
| --- | --- |

10.

Konkrétně navrhované nařízení požaduje, aby účastníci trhu předkládali agentuře ACER „záznamy o svých obchodech“ s velkoobchodními energetickými produkty. Kromě záznamů o obchodech jsou účastníci trhu povinni poskytovat agentuře ACER i informace týkající se „kapacity zařízení pro výrobu, skladování, spotřeby nebo přepravy elektřiny nebo zemního plynu“.

| 11. | Forma, obsah a termíny informací, které mají být poskytovány, budou stanoveny v aktech Komise v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

11.

Forma, obsah a termíny informací, které mají být poskytovány, budou stanoveny v aktech Komise v přenesené pravomoci.

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 12. | S ohledem na to, že návrh ponechává v plné míře na aktech v přenesené pravomoci, aby definovaly obsah informací, které mají být shromažďovány v rámci uvedeného monitorování a podávání zpráv, nelze vyloučit, že v nich budou obsaženy i osobní údaje – tzn. veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě (8). To je podle stávajících právních předpisů EU dovoleno pouze v případě, že je to nezbytné a přiměřené s ohledem na konkrétní účel (9). Navrhované nařízení by proto mělo jasně vymezovat, zda a do jaké míry mohou záznamy o obchodech a údaje o kapacitě, které mají být shromažďovány pro účely monitorování, obsahovat jakékoli osobní údaje (10). |
| --- | --- |

12.

S ohledem na to, že návrh ponechává v plné míře na aktech v přenesené pravomoci, aby definovaly obsah informací, které mají být shromažďovány v rámci uvedeného monitorování a podávání zpráv, nelze vyloučit, že v nich budou obsaženy i osobní údaje – tzn. veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě (8). To je podle stávajících právních předpisů EU dovoleno pouze v případě, že je to nezbytné a přiměřené s ohledem na konkrétní účel (9). Navrhované nařízení by proto mělo jasně vymezovat, zda a do jaké míry mohou záznamy o obchodech a údaje o kapacitě, které mají být shromažďovány pro účely monitorování, obsahovat jakékoli osobní údaje (10).

| 13. | Jestliže se předpokládá zpracování osobních údajů, lze rovněž požadovat zvláštní ochranná opatření, například týkající se omezení účelu, doby uchovávání a potenciálních příjemců informací. Vzhledem ke své podstatné povaze by tato opatření pro ochranu údajů pak měla být stanovena přímo v textu navrhovaného nařízení a nikoli v aktech v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

13.

Jestliže se předpokládá zpracování osobních údajů, lze rovněž požadovat zvláštní ochranná opatření, například týkající se omezení účelu, doby uchovávání a potenciálních příjemců informací. Vzhledem ke své podstatné povaze by tato opatření pro ochranu údajů pak měla být stanovena přímo v textu navrhovaného nařízení a nikoli v aktech v přenesené pravomoci.

| 14. | Pokud se naopak žádné zpracování osobních údajů nepředpokládá (nebo by takové zpracování bylo pouze výjimečné a omezovalo by se na vzácné případy, v nichž by velkoobchodník s energií mohl být fyzická a nikoli právnická osoba), mělo by to být v návrhu jasně stanoveno, alespoň v bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

14.

Pokud se naopak žádné zpracování osobních údajů nepředpokládá (nebo by takové zpracování bylo pouze výjimečné a omezovalo by se na vzácné případy, v nichž by velkoobchodník s energií mohl být fyzická a nikoli právnická osoba), mělo by to být v návrhu jasně stanoveno, alespoň v bodě odůvodnění.

II.2   Ochrana a provozní spolehlivost údajů (článek 9)

Příslušná ustanovení

| 15. | Podle požadavku v čl. 9 odst. 1 agentura ACER „zajistí důvěrnost, integritu a ochranu“ informací, které obdrží podle článku 7 (tj. záznamů o obchodech a informací o kapacitě shromážděných v rámci monitorování trhu). Článek 9 rovněž stanoví, že agentura ACER „bude případně dodržovat“ nařízení (ES) č. 45/2001 při zpracování osobních údajů podle článku 7. |
| --- | --- |

15.

Podle požadavku v čl. 9 odst. 1 agentura ACER „zajistí důvěrnost, integritu a ochranu“ informací, které obdrží podle článku 7 (tj. záznamů o obchodech a informací o kapacitě shromážděných v rámci monitorování trhu). Článek 9 rovněž stanoví, že agentura ACER „bude případně dodržovat“ nařízení (ES) č. 45/2001 při zpracování osobních údajů podle článku 7.

| 16. | Kromě toho čl. 9 odst. 1 rovněž stanoví, že agentura ACER „označí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů“. |
| --- | --- |

16.

Kromě toho čl. 9 odst. 1 rovněž stanoví, že agentura ACER „označí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů“.

| 17. | A konečně také čl. 9 odst. 2 agentuře ACER dovoluje zveřejnit části informací, které má, „za podmínky, že se nezveřejní informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které se týkají jednotlivých účastníků trhu nebo jednotlivých transakcí“. |
| --- | --- |

17.

A konečně také čl. 9 odst. 2 agentuře ACER dovoluje zveřejnit části informací, které má, „za podmínky, že se nezveřejní informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které se týkají jednotlivých účastníků trhu nebo jednotlivých transakcí“.

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 18. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že článek 9 je částečně věnován ochraně údajů a že navrhované nařízení konkrétně požaduje, aby agentura ACER dodržovala nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že článek 9 je částečně věnován ochraně údajů a že navrhované nařízení konkrétně požaduje, aby agentura ACER dodržovala nařízení (ES) č. 45/2001.

a)   Použitelnost nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES

| 19. | S ohledem na výše uvedené evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že na základě svých ustanovení je nařízení (ES) č. 45/2001 na agenturu ACER použitelné v plném rozsahu, kdykoli agentura zpracovává osobní údaje. Proto by měl návrh připomínat, že nařízení (ES) č. 45/2001 by se mělo na agenturu ACER použít nejen v případech, když zpracovává údaje podle článku 7, ale i ve všech ostatních situacích: především také v případě, že agentura ACER zpracovává osobní údaje týkající se podezření na zneužívání trhu/porušení předpisů podle článku 11. Kromě toho pro upřesnění evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby namísto výrazu „případně“ byl pro popis situací, kdy agentura ACER musí dodržovat nařízení (ES) č. 45/2001, použit výraz „kdykoli jsou zpracovávány osobní údaje“. |
| --- | --- |

19.

S ohledem na výše uvedené evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že na základě svých ustanovení je nařízení (ES) č. 45/2001 na agenturu ACER použitelné v plném rozsahu, kdykoli agentura zpracovává osobní údaje. Proto by měl návrh připomínat, že nařízení (ES) č. 45/2001 by se mělo na agenturu ACER použít nejen v případech, když zpracovává údaje podle článku 7, ale i ve všech ostatních situacích: především také v případě, že agentura ACER zpracovává osobní údaje týkající se podezření na zneužívání trhu/porušení předpisů podle článku 11. Kromě toho pro upřesnění evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby namísto výrazu „případně“ byl pro popis situací, kdy agentura ACER musí dodržovat nařízení (ES) č. 45/2001, použit výraz „kdykoli jsou zpracovávány osobní údaje“.

| 20. | Měl by být rovněž uveden odkaz na směrnici 95/46/ES vzhledem k tomu, že tato směrnice se použije na zpracování osobních údajů zúčastněnými vnitrostátními regulačními orgány. Z důvodu srozumitelnosti evropský inspektor ochrany údajů vlastně doporučuje, aby navrhované nařízení obecně zmiňovalo (alespoň v bodě odůvodnění), že ačkoli agentura ACER podléhá nařízení (ES) č. 45/2001, směrnice 95/46/ES se použije na dotčené vnitrostátní regulační orgány. |
| --- | --- |

20.

Měl by být rovněž uveden odkaz na směrnici 95/46/ES vzhledem k tomu, že tato směrnice se použije na zpracování osobních údajů zúčastněnými vnitrostátními regulačními orgány. Z důvodu srozumitelnosti evropský inspektor ochrany údajů vlastně doporučuje, aby navrhované nařízení obecně zmiňovalo (alespoň v bodě odůvodnění), že ačkoli agentura ACER podléhá nařízení (ES) č. 45/2001, směrnice 95/46/ES se použije na dotčené vnitrostátní regulační orgány.

b)   Odpovědnost

| 21. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá požadavek, aby agentura ACER označovala operační rizika a minimalizovala je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů. Pokud by zpracování osobních údajů hrálo strukturální úlohu, mělo by navrhované nařízení pro další posílení zásady odpovědnosti (11) zvlášť vyžadovat, aby agentura ACER stanovila jasný rámec odpovědnosti, který bude zajišťovat a dokládat dodržování ochrany údajů. Tento jasný rámec stanovený agenturou ACER by měl obsahovat řadu prvků, například:






  — | přijetí a dle potřeby aktualizaci politiky ochrany údajů na základě posouzení dopadů (které bude zahrnovat i posouzení bezpečnostních rizik). Tato politika ochrany údajů by měla obsahovat i bezpečnostní plán, |
| --- | --- | --- |

21.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá požadavek, aby agentura ACER označovala operační rizika a minimalizovala je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů. Pokud by zpracování osobních údajů hrálo strukturální úlohu, mělo by navrhované nařízení pro další posílení zásady odpovědnosti (11) zvlášť vyžadovat, aby agentura ACER stanovila jasný rámec odpovědnosti, který bude zajišťovat a dokládat dodržování ochrany údajů. Tento jasný rámec stanovený agenturou ACER by měl obsahovat řadu prvků, například:

—

přijetí a dle potřeby aktualizaci politiky ochrany údajů na základě posouzení dopadů (které bude zahrnovat i posouzení bezpečnostních rizik). Tato politika ochrany údajů by měla obsahovat i bezpečnostní plán,

| — | provádění periodických auditů s cílem posoudit trvalou přiměřenost politiky ochrany údajů a její dodržování (včetně auditu bezpečnostního plánu), |
| --- | --- |

—

provádění periodických auditů s cílem posoudit trvalou přiměřenost politiky ochrany údajů a její dodržování (včetně auditu bezpečnostního plánu),

| — | zveřejňování (alespoň částečné) výsledků těchto auditů s cílem ubezpečit zúčastněné strany v oblasti dodržování požadavků ochrany údajů, a |
| --- | --- |

—

zveřejňování (alespoň částečné) výsledků těchto auditů s cílem ubezpečit zúčastněné strany v oblasti dodržování požadavků ochrany údajů, a

| — | oznamování případů narušení údajů a jiných bezpečnostních incidentů inspektorovi ochrany údajů Komise, postiženým subjektům údajů a případně ostatním zúčastněným stranám a orgánům (12). |
| --- | --- |

—

oznamování případů narušení údajů a jiných bezpečnostních incidentů inspektorovi ochrany údajů Komise, postiženým subjektům údajů a případně ostatním zúčastněným stranám a orgánům (12).

| 22. | Rovnocenné požadavky by měly platit i pro vnitrostátní regulační orgány a další úřady EU. |
| --- | --- |

22.

Rovnocenné požadavky by měly platit i pro vnitrostátní regulační orgány a další úřady EU.

c)   Zveřejňování informací agenturou ACER

| 23. | Pokud jde o požadavek v čl. 9 odst. 2, aby agentura ACER zveřejňovala části informací, které má, evropský inspektor ochrany zastává názor, že cílem tohoto ustanovení není udělit agentuře ACER oprávnění zveřejňovat údaje pro účely „jmenování a zostuzení“ a veřejně informovat o proviněních společností či jednotlivců. |
| --- | --- |

23.

Pokud jde o požadavek v čl. 9 odst. 2, aby agentura ACER zveřejňovala části informací, které má, evropský inspektor ochrany zastává názor, že cílem tohoto ustanovení není udělit agentuře ACER oprávnění zveřejňovat údaje pro účely „jmenování a zostuzení“ a veřejně informovat o proviněních společností či jednotlivců.

| 24. | Přitom však návrh neříká, zda existuje záměr zveřejňovat jakékoli osobní údaje. Proto by pro vyloučení jakýchkoli pochybností mělo navrhované nařízení buď konkrétně stanovit, že zveřejňované informace by neměly obsahovat žádné osobní údaje, nebo vyjasnit, jaké (pokud vůbec nějaké) osobní údaje lze zveřejnit. |
| --- | --- |

24.

Přitom však návrh neříká, zda existuje záměr zveřejňovat jakékoli osobní údaje. Proto by pro vyloučení jakýchkoli pochybností mělo navrhované nařízení buď konkrétně stanovit, že zveřejňované informace by neměly obsahovat žádné osobní údaje, nebo vyjasnit, jaké (pokud vůbec nějaké) osobní údaje lze zveřejnit.

| 25. | Mají-li být zveřejňovány jakékoli osobní údaje, je třeba potřebu zveřejnění (např. z důvodů transparentnosti) pečlivě posoudit a vyvážit ji vůči ostatním protichůdným obavám, jako je nutnost chránit právo na soukromí a na ochranu osobních údajů dotčených osob. |
| --- | --- |

25.

Mají-li být zveřejňovány jakékoli osobní údaje, je třeba potřebu zveřejnění (např. z důvodů transparentnosti) pečlivě posoudit a vyvážit ji vůči ostatním protichůdným obavám, jako je nutnost chránit právo na soukromí a na ochranu osobních údajů dotčených osob.

| 26. | V souladu s tím by před každým zveřejněním mělo být provedeno posouzení přiměřenosti zohledňující kritéria, která stanovil Evropský soudní dvůr ve věci Schecke
   (13). V této věci ESD zdůraznil, že výjimky z ochrany osobních údajů a její omezení musí být provedeny v mezích toho, co je naprosto nezbytné. ESD dále zastával názor, že evropské orgány by měly zkoumat různé způsoby zveřejňování s cílem nalézt takový, který by odpovídal cíli takového zveřejňování a přitom by představoval co nejmenší zásah do práva těchto subjektů údajů na respektování jejich soukromého života a na ochranu osobních údajů. |
| --- | --- |

26.

V souladu s tím by před každým zveřejněním mělo být provedeno posouzení přiměřenosti zohledňující kritéria, která stanovil Evropský soudní dvůr ve věci Schecke
   (13). V této věci ESD zdůraznil, že výjimky z ochrany osobních údajů a její omezení musí být provedeny v mezích toho, co je naprosto nezbytné. ESD dále zastával názor, že evropské orgány by měly zkoumat různé způsoby zveřejňování s cílem nalézt takový, který by odpovídal cíli takového zveřejňování a přitom by představoval co nejmenší zásah do práva těchto subjektů údajů na respektování jejich soukromého života a na ochranu osobních údajů.

II.3   Vyšetřovací pravomoci (článek 10)

Příslušná ustanovení

| 27. | Návrh předpokládá, že monitorování trhu bude následováno šetřením, pokud existuje podezření na zneužívání trhu, a toto šetření může vést k příslušným sankcím. Konkrétně čl. 10 odst. 1 požaduje, aby členské státy udělily vnitrostátním regulačním orgánům potřebné vyšetřovací pravomoci s cílem zajistit, aby byla uplatňována ustanovení nařízení o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (14). |
| --- | --- |

27.

Návrh předpokládá, že monitorování trhu bude následováno šetřením, pokud existuje podezření na zneužívání trhu, a toto šetření může vést k příslušným sankcím. Konkrétně čl. 10 odst. 1 požaduje, aby členské státy udělily vnitrostátním regulačním orgánům potřebné vyšetřovací pravomoci s cílem zajistit, aby byla uplatňována ustanovení nařízení o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (14).

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 28. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že čl. 10 odst. 1 upřesňuje, že i) vyšetřovací pravomoci jsou vykonávány (pouze) s cílem zajistit, aby byla uplatňována ustanovení nařízení o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (články 3 a 4) a že ii) tyto pravomoci jsou vykonávány přiměřeným způsobem. |
| --- | --- |

28.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že čl. 10 odst. 1 upřesňuje, že i) vyšetřovací pravomoci jsou vykonávány (pouze) s cílem zajistit, aby byla uplatňována ustanovení nařízení o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (články 3 a 4) a že ii) tyto pravomoci jsou vykonávány přiměřeným způsobem.

| 29. | S ohledem na výše uvedené by měl návrh s cílem zajistit právní jistotu a odpovídající úroveň ochrany osobních údajů jít ještě dále. Jak bude uvedeno níže, s textem článku 10 v navrženém znění jsou spojeny dva hlavní problémy. Zaprvé článek 10 dostatečně jasně nevymezuje oblast působnosti vyšetřovacích pravomocí; například není dostatečně jasné, zda lze požadovat soukromé telefonní záznamy nebo zda lze provést kontrolu na místě v soukromém obydlí. Zadruhé článek 10 také nestanoví potřebné procesní záruky proti riziku neodůvodněného narušení soukromí nebo zneužití osobních údajů; například nevyžaduje příkaz vydaný soudním orgánem. |
| --- | --- |

29.

S ohledem na výše uvedené by měl návrh s cílem zajistit právní jistotu a odpovídající úroveň ochrany osobních údajů jít ještě dále. Jak bude uvedeno níže, s textem článku 10 v navrženém znění jsou spojeny dva hlavní problémy. Zaprvé článek 10 dostatečně jasně nevymezuje oblast působnosti vyšetřovacích pravomocí; například není dostatečně jasné, zda lze požadovat soukromé telefonní záznamy nebo zda lze provést kontrolu na místě v soukromém obydlí. Zadruhé článek 10 také nestanoví potřebné procesní záruky proti riziku neodůvodněného narušení soukromí nebo zneužití osobních údajů; například nevyžaduje příkaz vydaný soudním orgánem.

| 30. | Vymezení oblasti působnosti vyšetřovacích pravomocí i potřebných ochranných opatření je pravděpodobně ponecháno na vnitrostátních právních předpisech. Ve skutečnosti čl. 10 odst. 1 ponechává členským státům mnoho možností, když stanoví, že vyšetřovací pravomoci „jsou vykonávány a) přímo; b) ve spolupráci s jinými orgány nebo tržními podniky; c) podáním žádosti u příslušných soudních orgánů.“ To zřejmě umožňuje odchylky ve vnitrostátních postupech, například ve věci toho, zda a za jakých okolností bude vyžadován příkaz ze strany soudního orgánu. |
| --- | --- |

30.

Vymezení oblasti působnosti vyšetřovacích pravomocí i potřebných ochranných opatření je pravděpodobně ponecháno na vnitrostátních právních předpisech. Ve skutečnosti čl. 10 odst. 1 ponechává členským státům mnoho možností, když stanoví, že vyšetřovací pravomoci „jsou vykonávány a) přímo; b) ve spolupráci s jinými orgány nebo tržními podniky; c) podáním žádosti u příslušných soudních orgánů.“ To zřejmě umožňuje odchylky ve vnitrostátních postupech, například ve věci toho, zda a za jakých okolností bude vyžadován příkaz ze strany soudního orgánu.

| 31. | Ačkoli některé vnitrostátní právní předpisy již mohou stanovit přiměřené procesní záruky a opatření na ochranu údajů, s cílem zajistit právní jistotu pro subjekty údajů by měla být v navrhovaném nařízení uvedena určitá vyjasnění a měly by být stanoveny určité minimální požadavky na procesní záruky a opatření na ochranu údajů na úrovni Evropské unie, jak bude vysvětleno níže. |
| --- | --- |

31.

Ačkoli některé vnitrostátní právní předpisy již mohou stanovit přiměřené procesní záruky a opatření na ochranu údajů, s cílem zajistit právní jistotu pro subjekty údajů by měla být v navrhovaném nařízení uvedena určitá vyjasnění a měly by být stanoveny určité minimální požadavky na procesní záruky a opatření na ochranu údajů na úrovni Evropské unie, jak bude vysvětleno níže.

| 32. | Evropský inspektor ochrany údajů obecně zdůrazňuje, že pokud právní předpis Evropské unie vyžaduje, aby členské státy přijaly na vnitrostátní úrovni opatření, která mají vliv na základní práva (jako jsou práva na soukromí a ochranu osobních údajů), měl by daný právní předpis také vyžadovat, aby byla souběžně s restriktivními opatřeními přijata účinná opatření pro zajištění ochrany dotčených základních práv. Jinými slovy, harmonizace opatření potenciálně narušujících soukromí, jako jsou vyšetřovací pravomoci, by měla být doprovázena harmonizací přiměřených procesních záruk a opatření na ochranu údajů založených na osvědčených postupech. |
| --- | --- |

32.

Evropský inspektor ochrany údajů obecně zdůrazňuje, že pokud právní předpis Evropské unie vyžaduje, aby členské státy přijaly na vnitrostátní úrovni opatření, která mají vliv na základní práva (jako jsou práva na soukromí a ochranu osobních údajů), měl by daný právní předpis také vyžadovat, aby byla souběžně s restriktivními opatřeními přijata účinná opatření pro zajištění ochrany dotčených základních práv. Jinými slovy, harmonizace opatření potenciálně narušujících soukromí, jako jsou vyšetřovací pravomoci, by měla být doprovázena harmonizací přiměřených procesních záruk a opatření na ochranu údajů založených na osvědčených postupech.

| 33. | Takový přístup by mohl pomoci zabránit příliš velkým odchylkám na vnitrostátní úrovni a zajistit vyšší a jednotnější úroveň ochrany osobních údajů v celé Evropské unii. |
| --- | --- |

33.

Takový přístup by mohl pomoci zabránit příliš velkým odchylkám na vnitrostátní úrovni a zajistit vyšší a jednotnější úroveň ochrany osobních údajů v celé Evropské unii.

| 34. | Jestliže harmonizace minimálních ochranných opatření v této fázi není proveditelná, evropský inspektor ochrany údajů alespoň doporučuje, aby navrhované nařízení konkrétně požadovalo, aby členské státy přijaly vnitrostátní prováděcí opatření s cílem zajistit potřebné procesní záruky a opatření na ochranu údajů. Toto je tím důležitější, že zvolenou formou právního aktu je nařízení, které je přímo použitelné a obecně by nezbytně nevyžadovalo další prováděcí opatření v členských státech. |
| --- | --- |

34.

Jestliže harmonizace minimálních ochranných opatření v této fázi není proveditelná, evropský inspektor ochrany údajů alespoň doporučuje, aby navrhované nařízení konkrétně požadovalo, aby členské státy přijaly vnitrostátní prováděcí opatření s cílem zajistit potřebné procesní záruky a opatření na ochranu údajů. Toto je tím důležitější, že zvolenou formou právního aktu je nařízení, které je přímo použitelné a obecně by nezbytně nevyžadovalo další prováděcí opatření v členských státech.

II.4   Kontroly na místě (čl. 10 odst. 2 písm. c))

Příslušná ustanovení

| 35. | Návrh požaduje, aby vyšetřovací pravomoci, které mají být uděleny vnitrostátním regulačním orgánům, výslovně zahrnovaly pravomoc provádět kontroly na místě (čl. 10 odst. 2) písm. c)). |
| --- | --- |

35.

Návrh požaduje, aby vyšetřovací pravomoci, které mají být uděleny vnitrostátním regulačním orgánům, výslovně zahrnovaly pravomoc provádět kontroly na místě (čl. 10 odst. 2) písm. c)).

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 36. | Není jasné, zda by tyto kontroly byly omezeny na obchodní majetek (budovy, pozemky a vozidla) účastníka trhu nebo zda by mohly být prováděny i v soukromém majetku (budovách, pozemcích nebo vozidlech) fyzických osob. Stejně tak není jasné, zda lze kontroly provádět i bez předchozího upozornění (tzv. „razie za úsvitu“). |
| --- | --- |

36.

Není jasné, zda by tyto kontroly byly omezeny na obchodní majetek (budovy, pozemky a vozidla) účastníka trhu nebo zda by mohly být prováděny i v soukromém majetku (budovách, pozemcích nebo vozidlech) fyzických osob. Stejně tak není jasné, zda lze kontroly provádět i bez předchozího upozornění (tzv. „razie za úsvitu“).

| 37. | Jestliže Komise předpokládá, že bude požadovat, aby členské státy regulačním orgánům povolovaly provádění kontrol na místě v soukromém majetku fyzických osob nebo provádění razií za úsvitu, mělo by to být především jasně upřesněno. |
| --- | --- |

37.

Jestliže Komise předpokládá, že bude požadovat, aby členské státy regulačním orgánům povolovaly provádění kontrol na místě v soukromém majetku fyzických osob nebo provádění razií za úsvitu, mělo by to být především jasně upřesněno.

| 38. | Zadruhé evropský inspektor ochrany údajů také zdůrazňuje, že přiměřenost kontrol na místě v soukromém majetku (například v soukromých obydlích fyzických osob) zdaleka není samozřejmá a měla by být konkrétně odůvodněna, je-li předpokládána. |
| --- | --- |

38.

Zadruhé evropský inspektor ochrany údajů také zdůrazňuje, že přiměřenost kontrol na místě v soukromém majetku (například v soukromých obydlích fyzických osob) zdaleka není samozřejmá a měla by být konkrétně odůvodněna, je-li předpokládána.

| 39. | Zatřetí by v tomto případě byla potřeba i dodatečná ochranná opatření, zvlášť pokud jde o podmínky, za nichž lze takové kontroly provádět. Například (a mimo jiné) by měl návrh upřesňovat, že kontrolu na místě lze v obydlí fyzické osoby provádět pouze v případě, že existuje důvodné a konkrétní podezření, že se v daném obydlí nachází důkazní materiál, který je významný k prokázání závažného porušení článků 3 nebo 4 nařízení (tj. ustanovení o zákazu obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem). Je důležité, aby návrh ve všech členských státech vyžadoval i soudní příkaz (15). |
| --- | --- |

39.

Zatřetí by v tomto případě byla potřeba i dodatečná ochranná opatření, zvlášť pokud jde o podmínky, za nichž lze takové kontroly provádět. Například (a mimo jiné) by měl návrh upřesňovat, že kontrolu na místě lze v obydlí fyzické osoby provádět pouze v případě, že existuje důvodné a konkrétní podezření, že se v daném obydlí nachází důkazní materiál, který je významný k prokázání závažného porušení článků 3 nebo 4 nařízení (tj. ustanovení o zákazu obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem). Je důležité, aby návrh ve všech členských státech vyžadoval i soudní příkaz (15).

| 40. | Začtvrté, s cílem zajistit přiměřenost a předejít nadměrnému narušování soukromého života by neohlášené kontroly v soukromých obydlích měly podléhat další podmínce, že v případě ohlášené návštěvy by byl důkazní materiál pravděpodobně zničen nebo zfalšován. To by mělo být v navrhovaném nařízení jasně předpokládáno. |
| --- | --- |

40.

Začtvrté, s cílem zajistit přiměřenost a předejít nadměrnému narušování soukromého života by neohlášené kontroly v soukromých obydlích měly podléhat další podmínce, že v případě ohlášené návštěvy by byl důkazní materiál pravděpodobně zničen nebo zfalšován. To by mělo být v navrhovaném nařízení jasně předpokládáno.

II.5   Pravomoc požadovat „existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“ (čl. 10 odst. 2 písm. d))

Příslušná ustanovení

| 41. | Čl. 10 odst. 2 písm. d) vyžaduje, aby pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů výslovně zahrnovaly i pravomoc „požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“. |
| --- | --- |

41.

Čl. 10 odst. 2 písm. d) vyžaduje, aby pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů výslovně zahrnovaly i pravomoc „požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“.

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 42. | Evropský inspektor ochrany údajů uznává hodnotu záznamů o telefonních hovorech a datovém provozu v případech obchodování zasvěcených osob, zvláště pro účely určení vazeb mezi zasvěcenými osobami a obchodníky. Přitom však není dostatečně jasná oblast působnosti této pravomoci, ani nejsou předpokládány odpovídající procesní záruky a opatření na ochranu údajů. Proto evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byl návrh vyjasněn, jak je uvedeno níže. Zvláště je třeba řešit tyto problémy: |
| --- | --- |

42.

Evropský inspektor ochrany údajů uznává hodnotu záznamů o telefonních hovorech a datovém provozu v případech obchodování zasvěcených osob, zvláště pro účely určení vazeb mezi zasvěcenými osobami a obchodníky. Přitom však není dostatečně jasná oblast působnosti této pravomoci, ani nejsou předpokládány odpovídající procesní záruky a opatření na ochranu údajů. Proto evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byl návrh vyjasněn, jak je uvedeno níže. Zvláště je třeba řešit tyto problémy:

a)   Jaký druh záznamů o telefonních hovorech a datovém provozu lze požadovat?

| 43. | Pro účely právní jistoty by měl návrh především vyjasnit, jaké druhy záznamů mohou orgány v případě potřeby požadovat. |
| --- | --- |

43.

Pro účely právní jistoty by měl návrh především vyjasnit, jaké druhy záznamů mohou orgány v případě potřeby požadovat.

| 44. | Návrh by měl konkrétně omezit oblast působnosti vyšetřovacích pravomocí na i) obsah záznamů o telefonních hovorech, e-mailech a ostatním datovém provozu, které již obchodníci běžně a v souladu se zákonem shromažďují z obchodních důvodů pro doložení transakcí, a b) údaje o provozu (např. kdo uskutečnil daný hovor nebo odeslal informaci, komu a kdy), které jsou již k dispozici přímo od dotčených účastníků trhu (obchodníků). |
| --- | --- |

44.

Návrh by měl konkrétně omezit oblast působnosti vyšetřovacích pravomocí na i) obsah záznamů o telefonních hovorech, e-mailech a ostatním datovém provozu, které již obchodníci běžně a v souladu se zákonem shromažďují z obchodních důvodů pro doložení transakcí, a b) údaje o provozu (např. kdo uskutečnil daný hovor nebo odeslal informaci, komu a kdy), které jsou již k dispozici přímo od dotčených účastníků trhu (obchodníků).

| 45. | Kromě toho by měl návrh také upřesňovat, že záznamy musí být shromažďovány pro zákonný účel a v souladu s použitelnými právními předpisy v oblasti ochrany údajů včetně ustanovení o přiměřeném informování subjektů údajů podle článků 10 a 11 směrnice 95/46/ES. |
| --- | --- |

45.

Kromě toho by měl návrh také upřesňovat, že záznamy musí být shromažďovány pro zákonný účel a v souladu s použitelnými právními předpisy v oblasti ochrany údajů včetně ustanovení o přiměřeném informování subjektů údajů podle článků 10 a 11 směrnice 95/46/ES.

b)   Čeho se týká upřesnění „existující“?

| 46. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že návrh tuto pravomoc omezuje na „existující“ záznamy, a nevyžaduje tudíž, aby pravomoci regulačních orgánů ukládaly obchodníkovi nebo třetí straně pro účely vyšetřování zvlášť odposlouchávat, monitorovat, zaznamenávat telefonní hovory nebo datový provoz. |
| --- | --- |

46.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že návrh tuto pravomoc omezuje na „existující“ záznamy, a nevyžaduje tudíž, aby pravomoci regulačních orgánů ukládaly obchodníkovi nebo třetí straně pro účely vyšetřování zvlášť odposlouchávat, monitorovat, zaznamenávat telefonní hovory nebo datový provoz.

| 47. | Pro vyloučení jakýchkoli pochybností by však tento úmysl měl být uveden jasněji, alespoň v bodě odůvodnění. Je třeba předejít tomu, aby byl ponechán jakýkoli volný prostor pro výklad navrhovaného nařízení, který by vnitrostátním regulačním orgánům poskytl právní základ pro odposlouchávání, monitorování nebo zaznamenávání telefonické nebo datové komunikace, ať skrytě nebo otevřeně, bez soudního příkazu nebo s ním. |
| --- | --- |

47.

Pro vyloučení jakýchkoli pochybností by však tento úmysl měl být uveden jasněji, alespoň v bodě odůvodnění. Je třeba předejít tomu, aby byl ponechán jakýkoli volný prostor pro výklad navrhovaného nařízení, který by vnitrostátním regulačním orgánům poskytl právní základ pro odposlouchávání, monitorování nebo zaznamenávání telefonické nebo datové komunikace, ať skrytě nebo otevřeně, bez soudního příkazu nebo s ním.

c)   Lze požadovat i obsah telefonních hovorů a datového provozu nebo jen provozní údaje?

| 48. | Text návrhu uvádí „existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“. Není dostatečně jasné, zda lze požadovat jak obsah existující datové a telefonické komunikace, tak provozní údaje (např. kdo hovor uskutečnil nebo odeslal informaci, komu a kdy). |
| --- | --- |

48.

Text návrhu uvádí „existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“. Není dostatečně jasné, zda lze požadovat jak obsah existující datové a telefonické komunikace, tak provozní údaje (např. kdo hovor uskutečnil nebo odeslal informaci, komu a kdy).

| 49. | To by mělo být v ustanoveních navrhovaného nařízení vyjasněno. Jak je uvedeno v bodech 43 až 45, je třeba jasně specifikovat, jaký druh záznamů lze požadovat, a je třeba zajistit, aby tyto záznamy byly shromažďovány především v souladu s použitelnými právními předpisy v oblasti ochrany údajů. |
| --- | --- |

49.

To by mělo být v ustanoveních navrhovaného nařízení vyjasněno. Jak je uvedeno v bodech 43 až 45, je třeba jasně specifikovat, jaký druh záznamů lze požadovat, a je třeba zajistit, aby tyto záznamy byly shromažďovány především v souladu s použitelnými právními předpisy v oblasti ochrany údajů.

d)   Lze záznamy požadovat od poskytovatelů internetových služeb a telekomunikačních společností?

| 50. | Návrh by měl jednoznačně upřesňovat, od koho mohou vnitrostátní regulační orgány záznamy požadovat. V tomto ohledu má evropský inspektor ochrany údajů za to, že účelem čl. 10 odst. 2 písm. d) není povolit vnitrostátním regulačním orgánům požadovat provozní údaje od poskytovatelů „veřejně dostupných služeb elektronických komunikací“ (16) (jako jsou telefonní společnosti nebo poskytovatelé internetových služeb). |
| --- | --- |

50.

Návrh by měl jednoznačně upřesňovat, od koho mohou vnitrostátní regulační orgány záznamy požadovat. V tomto ohledu má evropský inspektor ochrany údajů za to, že účelem čl. 10 odst. 2 písm. d) není povolit vnitrostátním regulačním orgánům požadovat provozní údaje od poskytovatelů „veřejně dostupných služeb elektronických komunikací“ (16) (jako jsou telefonní společnosti nebo poskytovatelé internetových služeb).

| 51. | Návrh vlastně vůbec tyto poskytovatele nezmiňuje a rovněž nepoužívá výraz „provozní údaje“. Důležité je, že také implicitně ani explicitně nezmiňuje skutečnost, že by byla požadována odchylka od požadavků stanovených směrnicí o soukromí a elektronických komunikacích (17), která stanoví obecnou zásadu, že provozní údaje lze dále zpracovávat pouze pro účely účtování a platby za propojení. |
| --- | --- |

51.

Návrh vlastně vůbec tyto poskytovatele nezmiňuje a rovněž nepoužívá výraz „provozní údaje“. Důležité je, že také implicitně ani explicitně nezmiňuje skutečnost, že by byla požadována odchylka od požadavků stanovených směrnicí o soukromí a elektronických komunikacích (17), která stanoví obecnou zásadu, že provozní údaje lze dále zpracovávat pouze pro účely účtování a platby za propojení.

| 52. | Pro vyloučení jakýchkoli pochybností evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byla skutečnost, že návrh neposkytuje žádný právní základ pro požadování údajů od provozovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, výslovně uvedena v textu navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

52.

Pro vyloučení jakýchkoli pochybností evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby byla skutečnost, že návrh neposkytuje žádný právní základ pro požadování údajů od provozovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, výslovně uvedena v textu navrhovaného nařízení.

e)   Lze záznamy požadovat od ostatních třetích stran?

| 53. | Dále by měl návrh vyjasnit, zda mohou vnitrostátní regulační orgány záznamy požadovat pouze od vyšetřovaného účastníka trhu nebo zda jsou také oprávněny požadovat na třetích stranách (například straně podílející se na transakci s vyšetřovaným účastníkem trhu nebo hotelu, kde fyzická osoba podezřelá z obchodování zasvěcených osob pobývala), aby poskytly své vlastní záznamy. |
| --- | --- |

53.

Dále by měl návrh vyjasnit, zda mohou vnitrostátní regulační orgány záznamy požadovat pouze od vyšetřovaného účastníka trhu nebo zda jsou také oprávněny požadovat na třetích stranách (například straně podílející se na transakci s vyšetřovaným účastníkem trhu nebo hotelu, kde fyzická osoba podezřelá z obchodování zasvěcených osob pobývala), aby poskytly své vlastní záznamy.

f)   Lze požadovat jakékoli soukromé záznamy?

| 54. | A konečně by návrh měl také vyjasnit, zda mohou orgány požadovat i soukromé záznamy fyzických osob, jako jsou zaměstnanci nebo řídící pracovníci vyšetřovaného účastníka trhu (např. textové zprávy odeslané z osobních mobilních zařízení nebo historii vyhledávání na domácím internetu uloženou na domácím počítači). |
| --- | --- |

54.

A konečně by návrh měl také vyjasnit, zda mohou orgány požadovat i soukromé záznamy fyzických osob, jako jsou zaměstnanci nebo řídící pracovníci vyšetřovaného účastníka trhu (např. textové zprávy odeslané z osobních mobilních zařízení nebo historii vyhledávání na domácím internetu uloženou na domácím počítači).

| 55. | Přiměřenost požadování soukromých záznamů je sporná a měla by být konkrétně odůvodněna, je-li předpokládána. |
| --- | --- |

55.

Přiměřenost požadování soukromých záznamů je sporná a měla by být konkrétně odůvodněna, je-li předpokládána.

| 56. | Stejně jako v případě kontrol na místě (viz body 35 až 40 výše) by návrh měl vyžadovat příkaz vydaný soudním orgánem, jakož i dále upřesňovat zvláštní ochranná opatření v případě, že orgány budou požadovat jakékoli soukromé záznamy. |
| --- | --- |

56.

Stejně jako v případě kontrol na místě (viz body 35 až 40 výše) by návrh měl vyžadovat příkaz vydaný soudním orgánem, jakož i dále upřesňovat zvláštní ochranná opatření v případě, že orgány budou požadovat jakékoli soukromé záznamy.

II.6   Oznamování podezření na zneužití trhu (článek 11): omezení účelu a uchovávání údajů

Příslušná ustanovení

| 57. | Pokud jde o přeshraniční spolupráci, má agentura ACER významnou úlohu, kterou je upozorňovat vnitrostátní regulační orgány na potenciální zneužívání trhu a usnadňovat výměnu informací. Pro usnadnění spolupráce také čl. 11 odst. 2 konkrétně požaduje, aby vnitrostátní regulační orgány informovaly agenturu ACER „podle možnosti co nejpřesněji“, pokud mají oprávněné důvody k podezření, že došlo k porušení navrhovaného nařízení. S cílem zajistit koordinovaný přístup čl. 11 odst. 3 také požaduje sdílení informací mezi vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány, agenturou ACER i Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (dále jen „ESMA“) (18). |
| --- | --- |

57.

Pokud jde o přeshraniční spolupráci, má agentura ACER významnou úlohu, kterou je upozorňovat vnitrostátní regulační orgány na potenciální zneužívání trhu a usnadňovat výměnu informací. Pro usnadnění spolupráce také čl. 11 odst. 2 konkrétně požaduje, aby vnitrostátní regulační orgány informovaly agenturu ACER „podle možnosti co nejpřesněji“, pokud mají oprávněné důvody k podezření, že došlo k porušení navrhovaného nařízení. S cílem zajistit koordinovaný přístup čl. 11 odst. 3 také požaduje sdílení informací mezi vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány, agenturou ACER i Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (dále jen „ESMA“) (18).

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 58. | V souladu se zásadou omezení účelu (19) by měl návrh výslovně uvádět, že jakékoli osobní údaje předávané na základě článku 11 navrhovaného nařízení (zprávy o podezření na zneužití trhu) by měly být využívány výhradně pro účely vyšetřování oznámeného podezření na zneužití trhu. Informace by v žádném případě neměly být použity pro účely neslučitelné s tímto účelem. |
| --- | --- |

58.

V souladu se zásadou omezení účelu (19) by měl návrh výslovně uvádět, že jakékoli osobní údaje předávané na základě článku 11 navrhovaného nařízení (zprávy o podezření na zneužití trhu) by měly být využívány výhradně pro účely vyšetřování oznámeného podezření na zneužití trhu. Informace by v žádném případě neměly být použity pro účely neslučitelné s tímto účelem.

| 59. | Údaje by také neměly být uchovávány po dlouhou dobu. Toto je ještě důležitější v případech, kde lze prokázat, že původní podezření bylo nepodložené. V těchto případech musí existovat konkrétní odůvodnění dalšího uchovávání údajů (20). |
| --- | --- |

59.

Údaje by také neměly být uchovávány po dlouhou dobu. Toto je ještě důležitější v případech, kde lze prokázat, že původní podezření bylo nepodložené. V těchto případech musí existovat konkrétní odůvodnění dalšího uchovávání údajů (20).

| 60. | V tomto ohledu by návrh měl především stanovit maximální dobu uchovávání údajů, po kterou může agentura ACER a ostatní příjemci informací údaje uchovávat s přihlédnutím k účelům ukládání údajů. Pokud podezření na zneužití trhu nevedlo ke konkrétnímu vyšetřování, které stále probíhá, měly by být veškeré osobní údaje týkající se oznámeného podezření na zneužití trhu ze záznamů vymazány po uplynutí stanoveného období. Není-li jasně odůvodněno delší období uchovávání údajů, má evropský inspektor ochrany údajů za to, že výmaz by měl být proveden nejpozději dva roky po datu oznámení podezření (21). |
| --- | --- |

60.

V tomto ohledu by návrh měl především stanovit maximální dobu uchovávání údajů, po kterou může agentura ACER a ostatní příjemci informací údaje uchovávat s přihlédnutím k účelům ukládání údajů. Pokud podezření na zneužití trhu nevedlo ke konkrétnímu vyšetřování, které stále probíhá, měly by být veškeré osobní údaje týkající se oznámeného podezření na zneužití trhu ze záznamů vymazány po uplynutí stanoveného období. Není-li jasně odůvodněno delší období uchovávání údajů, má evropský inspektor ochrany údajů za to, že výmaz by měl být proveden nejpozději dva roky po datu oznámení podezření (21).

| 61. | V případě, že se podezření ukáže jako nepodložené a/nebo je vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření, měl by návrh stanovit povinnost oznamujícího regulačního orgánu, agentury ACER a kterékoli třetí strany s přístupem k informacím o podezření na zneužití trhu neprodleně informovat tyto strany, aby mohly odpovídajícím způsobem aktualizovat své vlastní záznamy (a/nebo vymazat informace o oznámeném podezření na zneužití trhu s okamžitým účinkem, resp. po uplynutí přiměřené doby uchovávání údajů) (22). |
| --- | --- |

61.

V případě, že se podezření ukáže jako nepodložené a/nebo je vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření, měl by návrh stanovit povinnost oznamujícího regulačního orgánu, agentury ACER a kterékoli třetí strany s přístupem k informacím o podezření na zneužití trhu neprodleně informovat tyto strany, aby mohly odpovídajícím způsobem aktualizovat své vlastní záznamy (a/nebo vymazat informace o oznámeném podezření na zneužití trhu s okamžitým účinkem, resp. po uplynutí přiměřené doby uchovávání údajů) (22).

| 62. | Tato ustanovení by měla pomoci zajistit, aby v případech, kdy podezření nebylo potvrzeno (či ani dále vyšetřováno) nebo kdy bylo podezření shledáno nepodloženým, nebyly nevinné osoby vedeny na „černé listině“ nebo jako „podezřelé“ po nepříslušně dlouhou dobu (viz čl. 6 písm. e) směrnice 95/46/ES a odpovídající čl. 4 písm. e) nařízení (ES) č. 45/2001). |
| --- | --- |

62.

Tato ustanovení by měla pomoci zajistit, aby v případech, kdy podezření nebylo potvrzeno (či ani dále vyšetřováno) nebo kdy bylo podezření shledáno nepodloženým, nebyly nevinné osoby vedeny na „černé listině“ nebo jako „podezřelé“ po nepříslušně dlouhou dobu (viz čl. 6 písm. e) směrnice 95/46/ES a odpovídající čl. 4 písm. e) nařízení (ES) č. 45/2001).

II.7   Předávání údajů do třetích zemí (článek 14)

Příslušná ustanovení

| 63. | Články 7, 8 a 11 navrhovaného nařízení upravují výměny údajů a informací mezi agenturou ACER, orgánem ESMA a orgány členských států. Článek 14 („Vztahy s třetími zeměmi“) stanoví, že agentura ACER „může uzavírat administrativní dohody s mezinárodními organizacemi i se správními orgány třetích zemí“. To může vést k předávání osobních údajů z agentury ACER a případně z orgánu ESMA a/nebo orgánů členských států mezinárodním organizacím a orgánům třetích zemí. |
| --- | --- |

63.

Články 7, 8 a 11 navrhovaného nařízení upravují výměny údajů a informací mezi agenturou ACER, orgánem ESMA a orgány členských států. Článek 14 („Vztahy s třetími zeměmi“) stanoví, že agentura ACER „může uzavírat administrativní dohody s mezinárodními organizacemi i se správními orgány třetích zemí“. To může vést k předávání osobních údajů z agentury ACER a případně z orgánu ESMA a/nebo orgánů členských států mezinárodním organizacím a orgánům třetích zemí.

Připomínky a doporučení evropského inspektora ochrany údajů

| 64. | Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby článek 14 návrhu vysvětlil, že předávání osobních údajů lze provádět pouze v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001 a s články 25 a 26 směrnice 95/46/ES. Konkrétně by k mezinárodnímu předávání údajů mělo docházet pouze v případě, že dotčená třetí země zajišťuje odpovídající úroveň ochrany, nebo subjektům či fyzickým osobám ve třetí zemi, která nezajišťuje odpovídající ochranu, pouze v případě, že správce poskytne dostatečná ochranná opatření pro ochranu soukromí a základních práv a svobod osob, jakož i pro výkon odpovídajících práv. |
| --- | --- |

64.

Evropský inspektor ochrany údajů doporučuje, aby článek 14 návrhu vysvětlil, že předávání osobních údajů lze provádět pouze v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001 a s články 25 a 26 směrnice 95/46/ES. Konkrétně by k mezinárodnímu předávání údajů mělo docházet pouze v případě, že dotčená třetí země zajišťuje odpovídající úroveň ochrany, nebo subjektům či fyzickým osobám ve třetí zemi, která nezajišťuje odpovídající ochranu, pouze v případě, že správce poskytne dostatečná ochranná opatření pro ochranu soukromí a základních práv a svobod osob, jakož i pro výkon odpovídajících práv.

| 65. | Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že odchylky (jako jsou odchylky zmíněné v čl. 9 odst. 6 nařízení (ES) č. 45/2001 a čl. 26 odst. 1 směrnice 95/46/ES) by v zásadě neměly být používány k odůvodnění hromadných, systematických a/nebo strukturálních předávání údajů do třetích zemí. |
| --- | --- |

65.

Evropský inspektor ochrany údajů zdůrazňuje, že odchylky (jako jsou odchylky zmíněné v čl. 9 odst. 6 nařízení (ES) č. 45/2001 a čl. 26 odst. 1 směrnice 95/46/ES) by v zásadě neměly být používány k odůvodnění hromadných, systematických a/nebo strukturálních předávání údajů do třetích zemí.

II.8   Předběžné kontroly koordinačních činností agentury ACER týkajících se vyšetřování

| 66. | Některé z údajů sdílených agenturou ACER, orgánem ESMA a různými orgány v členských státech a týkajících se podezření na porušení předpisů by pravděpodobně mohly obsahovat osobní údaje, například totožnost podezřelých pachatelů nebo jiných zúčastněných fyzických osob (např. svědků, informátorů, zaměstnanců nebo jiných fyzických osob jednajících jménem podniků podílejících se na obchodování). |
| --- | --- |

66.

Některé z údajů sdílených agenturou ACER, orgánem ESMA a různými orgány v členských státech a týkajících se podezření na porušení předpisů by pravděpodobně mohly obsahovat osobní údaje, například totožnost podezřelých pachatelů nebo jiných zúčastněných fyzických osob (např. svědků, informátorů, zaměstnanců nebo jiných fyzických osob jednajících jménem podniků podílejících se na obchodování).

| 67. | Čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví, že „zpracování, která by ze své povahy, rozsahu nebo účelů mohla představovat zvláštní rizika pro práva a svobody subjektů údajů, podléhají předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů.“ Čl. 27 odst. 2 výslovně potvrzuje, že zpracování údajů o „podezření ze spáchání trestného činu“ a „protiprávním jednání“ taková rizika představuje a vyžaduje předběžnou kontrolu. S ohledem na předpokládanou úlohu agentury ACER při koordinaci vyšetřování se zdá pravděpodobné, že bude zpracovávat údaje týkající se „podezření ze spáchání trestného činu“, a tudíž budou její činnosti podléhat předběžné kontrole (23). |
| --- | --- |

67.

Čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví, že „zpracování, která by ze své povahy, rozsahu nebo účelů mohla představovat zvláštní rizika pro práva a svobody subjektů údajů, podléhají předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů.“ Čl. 27 odst. 2 výslovně potvrzuje, že zpracování údajů o „podezření ze spáchání trestného činu“ a „protiprávním jednání“ taková rizika představuje a vyžaduje předběžnou kontrolu. S ohledem na předpokládanou úlohu agentury ACER při koordinaci vyšetřování se zdá pravděpodobné, že bude zpracovávat údaje týkající se „podezření ze spáchání trestného činu“, a tudíž budou její činnosti podléhat předběžné kontrole (23).

| 68. | V rámci postupu předběžné kontroly může evropský inspektor ochrany údajů vydat agentuře ACER další pokyny a konkrétní doporučení ohledně dodržování pravidel ochrany údajů. Předběžná kontrola činností agentury ACER může rovněž přinést přidanou hodnotu vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 713/2009, kterým byla agentura ACER zřízena, neobsahuje žádný odkaz na ochranu osobních údajů a nebylo předmětem legislativního stanoviska evropského inspektora ochrany údajů. |
| --- | --- |

68.

V rámci postupu předběžné kontroly může evropský inspektor ochrany údajů vydat agentuře ACER další pokyny a konkrétní doporučení ohledně dodržování pravidel ochrany údajů. Předběžná kontrola činností agentury ACER může rovněž přinést přidanou hodnotu vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 713/2009, kterým byla agentura ACER zřízena, neobsahuje žádný odkaz na ochranu osobních údajů a nebylo předmětem legislativního stanoviska evropského inspektora ochrany údajů.

III.   ZÁVĚRY

| 69. | Návrh by měl vyjasnit, zda mohou být v rámci monitorování trhu a podávání zpráv zpracovávány nějaké osobní údaje a která ochranná opatření se použijí. Pokud se naopak žádné zpracování osobních údajů nepředpokládá (nebo by takové zpracování bylo pouze výjimečné a omezovalo by se na vzácné případy, v nichž by velkoobchodník s energií mohl být fyzická a nikoli právnická osoba), mělo by to být v návrhu jasně stanoveno, alespoň v bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

69.

Návrh by měl vyjasnit, zda mohou být v rámci monitorování trhu a podávání zpráv zpracovávány nějaké osobní údaje a která ochranná opatření se použijí. Pokud se naopak žádné zpracování osobních údajů nepředpokládá (nebo by takové zpracování bylo pouze výjimečné a omezovalo by se na vzácné případy, v nichž by velkoobchodník s energií mohl být fyzická a nikoli právnická osoba), mělo by to být v návrhu jasně stanoveno, alespoň v bodě odůvodnění.

| 70. | Ustanovení o ochraně údajů, bezpečnosti údajů a odpovědnosti by měla být vyjasněna a dále posílena, zvláště pokud by zpracování osobních údajů hrálo strukturálnější úlohu. Komise by měla zajistit, aby existovala vhodná kontrolní opatření, která zajistí dodržování požadavků na ochranu údajů a poskytnou o něm důkazy („odpovědnost“). |
| --- | --- |

70.

Ustanovení o ochraně údajů, bezpečnosti údajů a odpovědnosti by měla být vyjasněna a dále posílena, zvláště pokud by zpracování osobních údajů hrálo strukturálnější úlohu. Komise by měla zajistit, aby existovala vhodná kontrolní opatření, která zajistí dodržování požadavků na ochranu údajů a poskytnou o něm důkazy („odpovědnost“).

| 71. | Návrh by měl vyjasnit, zda by kontroly na místě byly omezeny na obchodní majetek (prostory a vozidla) účastníka trhu nebo zda by se týkaly i soukromého majetku (prostor a vozidel) fyzických osob. Ve druhém případě by nezbytnost a přiměřenost této pravomoci měla být jasně zdůvodněna a měl by být požadován soudní příkaz a dodatečná ochranná opatření. To by mělo být v navrhovaném nařízení jasně předpokládáno. |
| --- | --- |

71.

Návrh by měl vyjasnit, zda by kontroly na místě byly omezeny na obchodní majetek (prostory a vozidla) účastníka trhu nebo zda by se týkaly i soukromého majetku (prostor a vozidel) fyzických osob. Ve druhém případě by nezbytnost a přiměřenost této pravomoci měla být jasně zdůvodněna a měl by být požadován soudní příkaz a dodatečná ochranná opatření. To by mělo být v navrhovaném nařízení jasně předpokládáno.

| 72. | Měla by být vyjasněna oblast působnosti pravomoci požadovat „existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“. Návrh by měl jednoznačně upřesňovat, jaké záznamy lze požadovat a od koho. Skutečnost, že nelze požadovat žádné údaje od provozovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, by měla být výslovně uvedena v textu navrhovaného nařízení, alespoň v bodě odůvodnění. Návrh by měl také vyjasnit, zda mohou orgány požadovat i soukromé záznamy fyzických osob, jako jsou zaměstnanci nebo řídící pracovníci vyšetřovaného účastníka trhu (např. textové zprávy odeslané z osobních mobilních zařízení nebo historii vyhledávání na domácím internetu). Pokud by tomu tak bylo, měla by být jasně odůvodněna nezbytnost a přiměřenost této pravomoci a návrh by měl požadovat příkaz od soudního orgánu. |
| --- | --- |

72.

Měla by být vyjasněna oblast působnosti pravomoci požadovat „existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu“. Návrh by měl jednoznačně upřesňovat, jaké záznamy lze požadovat a od koho. Skutečnost, že nelze požadovat žádné údaje od provozovatelů veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, by měla být výslovně uvedena v textu navrhovaného nařízení, alespoň v bodě odůvodnění. Návrh by měl také vyjasnit, zda mohou orgány požadovat i soukromé záznamy fyzických osob, jako jsou zaměstnanci nebo řídící pracovníci vyšetřovaného účastníka trhu (např. textové zprávy odeslané z osobních mobilních zařízení nebo historii vyhledávání na domácím internetu). Pokud by tomu tak bylo, měla by být jasně odůvodněna nezbytnost a přiměřenost této pravomoci a návrh by měl požadovat příkaz od soudního orgánu.

| 73. | Pokud jde o oznamování podezření na zneužití trhu, měl by návrh výslovně uvádět, že jakékoli osobní údaje obsažené v takových zprávách by měly být využívány výhradně pro účely vyšetřování oznámeného podezření na zneužití trhu. Pokud podezření na zneužití trhu nevedlo ke konkrétnímu vyšetřování, které stále probíhá (nebo se podezření ukázalo jako podložené a vedlo k úspěšnému vyšetřování), měly by být veškeré osobní údaje týkající se oznámeného podezření na zneužití trhu vymazány ze záznamů všech příjemců po uplynutí stanoveného období (není-li stanoveno jinak, nejpozději dva roky po datu zprávy). Kromě toho by si strany výměny informací měly také vzájemně zaslat aktualizovanou informaci v případě, že se podezření ukáže jako nepodložené a/nebo je vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření. |
| --- | --- |

73.

Pokud jde o oznamování podezření na zneužití trhu, měl by návrh výslovně uvádět, že jakékoli osobní údaje obsažené v takových zprávách by měly být využívány výhradně pro účely vyšetřování oznámeného podezření na zneužití trhu. Pokud podezření na zneužití trhu nevedlo ke konkrétnímu vyšetřování, které stále probíhá (nebo se podezření ukázalo jako podložené a vedlo k úspěšnému vyšetřování), měly by být veškeré osobní údaje týkající se oznámeného podezření na zneužití trhu vymazány ze záznamů všech příjemců po uplynutí stanoveného období (není-li stanoveno jinak, nejpozději dva roky po datu zprávy). Kromě toho by si strany výměny informací měly také vzájemně zaslat aktualizovanou informaci v případě, že se podezření ukáže jako nepodložené a/nebo je vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření.

| 74. | Pokud jde o předávání osobních údajů do třetích zemí, měl by návrh vyjasnit, že v zásadě lze údaje předávat subjektům nebo fyzickým osobám ve třetí zemi, která nezajišťuje odpovídající ochranu, pouze pokud správce poskytne dostatečná ochranná opatření pro ochranu soukromí a základních práv a svobod osob, jakož i pro výkon odpovídajících práv. |
| --- | --- |

74.

Pokud jde o předávání osobních údajů do třetích zemí, měl by návrh vyjasnit, že v zásadě lze údaje předávat subjektům nebo fyzickým osobám ve třetí zemi, která nezajišťuje odpovídající ochranu, pouze pokud správce poskytne dostatečná ochranná opatření pro ochranu soukromí a základních práv a svobod osob, jakož i pro výkon odpovídajících práv.

| 75. | Agentura ACER by měla evropskému inspektorovi ochrany údajů předložit k předběžné kontrole své činnosti v oblasti zpracování osobních údajů týkající se koordinace vyšetřování podle článku 11 navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

75.

Agentura ACER by měla evropskému inspektorovi ochrany údajů předložit k předběžné kontrole své činnosti v oblasti zpracování osobních údajů týkající se koordinace vyšetřování podle článku 11 navrhovaného nařízení.

V Bruselu dne 21. června 2011.

Giovanni BUTTARELLI

zástupce evropského inspektora ochrany údajů

---

(1)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31 (dále jen „směrnice 95/46/ES“).

1

(2)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1 (dále jen „nařízení (ES) č. 45/2001“).

2

(3)  KOM(2010) 726 v konečném znění.

3

(4)  ACER je instituce Evropské unie zřízená v roce 2010. Jejím úkolem je pomáhat vnitrostátním regulačním orgánům v oblasti energetiky při plnění, na úrovni Evropské unie, regulačních úkolů prováděných v členských státech a v případě potřeby jejich činnosti koordinovat.

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu), Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS, Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  Více informací o širším kontextu souvisejících legislativních návrhů viz stanovisko EIOÚ k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů vydané dne 19. dubna 2011; konkrétně body 4, 5 a 17–20.

7

(8)  Viz čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES a čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 45/2001.

8

(9)  Viz čl. 6 odst. 1 písm. c) a čl. 7 písm. c) směrnice 95/46/ES a čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

9

(10)  Čl. 9 odst. 1 návrhu (který odkazuje na nařízení (ES) č. 45/2001) naznačuje, že tomu tak být může, neuvádí však žádné další podrobnosti. Více k tomuto tématu viz oddíl II.2 tohoto stanoviska.

10

(11)  Viz oddíl 7 stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvanému „Komplexní přístup k ochraně osobních údajů v Evropské unii“, které bylo vydáno dne 14. ledna 2011 (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf).

11

(12)  Viz oddíl 6.3 výše zmíněného stanoviska EIOÚ ze dne 14. ledna 2011.

12

(13)  Rozsudek ESD ze dne 9. listopadu 2010, spojené věci C-92/09 a C-93/09; (Schecke a Eifert); konkrétně viz body 81, 65 a 86.

13

Schecke a Eifert)

(14)  Je důležité upozornit, že navrhované nařízení agentuře ACER podobné vyšetřovací pravomoci neuděluje. Takové pravomoci nejsou pro agenturu ACER předpokládány ani v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů, Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.

14

(15)  Viz např. rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci Funke v. Francie (věc č. 82/1991/334/407), 25. února 1993, body 55 až 57.

15

Funke

Francie

(16)  Viz čl. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice), Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.

16

(17)  Viz čl. 6 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích), Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.

17

(18)  ESMA je nezávislý orgán dohledu v EU, který přispívá k ochraně stability finančního systému Evropské unie zajišťováním integrity, transparentnosti, účinnosti a řádného fungování trhů s cennými papíry i zlepšováním ochrany investorů.

18

(19)  Viz čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 95/46/ES a čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

19

(20)  Pro ilustraci EIOÚ v této souvislosti zmiňuje rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci S a Marper v. Spojené království (2008) (4. prosince 2008) (stížnosti č. 30562/04 a 30566/04), podle něhož je dlouhodobé uchovávání údajů osob neodsouzených za trestný čin porušením jejich práva na soukromí podle článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech.

20

S a Marper

Spojené království (2008)

(21)  Pro případ, kdy se podezření ukáže jako podložené a vede k úspěšnému vyšetřování, měl by návrh stanovit konkrétní (ne příliš dlouhé) období uchovávání údajů po uzavření daného vyšetřování.

21

(22)  Tyto informace by měly být poskytnuty i dotčenému subjektu údajů.

22

(23)  Je třeba upozornit, že zpracování údajů prováděné vnitrostátními orgány může také podléhat předběžné kontrole ze strany vnitrostátních nebo regionálních orgánů pro ochranu údajů podle vnitrostátních právních předpisů v oblasti ochrany údajů přijatých podle článku 20 směrnice 95/46/ES.

23

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/28

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 279/04

Dne 16. září 2011 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6349. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6349. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/28

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 279/05

Dne 26. července 2011 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6218. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6218. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/29

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

22. září 2011

2011/C 279/06

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3448 |
| JPY | japonský jen | 102,59 |
| DKK | dánská koruna | 7,4458 |
| GBP | britská libra | 0,87325 |
| SEK | švédská koruna | 9,2762 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2275 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,8270 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,878 |
| HUF | maďarský forint | 293,06 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 4,4863 |
| RON | rumunský lei | 4,3055 |
| TRY | turecká lira | 2,4636 |
| AUD | australský dolar | 1,3691 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3894 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,4904 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7185 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7547 |
| KRW | jihokorejský won | 1 605,66 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,0754 |
| CNY | čínský juan | 8,6040 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4845 |
| IDR | indonéská rupie | 12 246,50 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,2744 |
| PHP | filipínské peso | 58,919 |
| RUB | ruský rubl | 43,2059 |
| THB | thajský baht | 41,379 |
| BRL | brazilský real | 2,4887 |
| MXN | mexické peso | 18,6738 |
| INR | indická rupie | 66,6720 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3448

JPY

japonský jen

102,59

DKK

dánská koruna

7,4458

GBP

britská libra

0,87325

SEK

švédská koruna

9,2762

CHF

švýcarský frank

1,2275

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,8270

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,878

HUF

maďarský forint

293,06

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

4,4863

RON

rumunský lei

4,3055

TRY

turecká lira

2,4636

AUD

australský dolar

1,3691

CAD

kanadský dolar

1,3894

HKD

hongkongský dolar

10,4904

NZD

novozélandský dolar

1,7185

SGD

singapurský dolar

1,7547

KRW

jihokorejský won

1 605,66

ZAR

jihoafrický rand

11,0754

CNY

čínský juan

8,6040

HRK

chorvatská kuna

7,4845

IDR

indonéská rupie

12 246,50

MYR

malajsijský ringgit

4,2744

PHP

filipínské peso

58,919

RUB

ruský rubl

43,2059

THB

thajský baht

41,379

BRL

brazilský real

2,4887

MXN

mexické peso

18,6738

INR

indická rupie

66,6720

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/30

---

MEDIA 2007 – ROZVOJ, DISTRIBUCE, PROPAGACE A VZDĚLÁVÁNÍ

Výzva k předkládání návrhů – EACEA/21/11

Podpora přípravy projektů výroby – hrané filmy, tvůrčí dokumenty a animované filmy – samostatné projekty, souborné financování a souborné financování 2. fáze

2011/C 279/07

1.   Cíle a popis

Toto oznámení o výzvě k předkládání návrhů vychází z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 o provádění programu podpory evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007).

Jedním z cílů programu je podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj produkčních projektů určených pro evropský a mezinárodní trh předložených nezávislými evropskými produkčními společnostmi v těchto kategoriích: dramatické pořady, tvůrčí dokument a animovaný film.

2.   Způsobilí žadatelé

Toto oznámení je určeno evropským společnostem, jejichž činnost přispívá k dosažení výše uvedených cílů, zejména nezávislým produkčním společnostem.

Žadatelé musejí mít sídlo v jedné z těchto zemí:

| — | 27 zemí Evropské unie, |
| --- | --- |

—

27 zemí Evropské unie,

| — | členské země EHP, Švýcarsko a Chorvatsko. |
| --- | --- |

—

členské země EHP, Švýcarsko a Chorvatsko.

3.   Způsobilé činnosti

Za způsobilé se považují činnosti týkající se těchto audiovizuálních děl (jednodílné celky nebo seriály):

| — | dramatické pořady pro komerční využití se stopáží nejméně 50 minut, |
| --- | --- |

—

dramatické pořady pro komerční využití se stopáží nejméně 50 minut,

| — | tvůrčí dokumenty pro komerční využití se stopáží nejméně 25 minut (délka dílu v případě seriálu), |
| --- | --- |

—

tvůrčí dokumenty pro komerční využití se stopáží nejméně 25 minut (délka dílu v případě seriálu),

| — | animované projekty určené pro komerční využití se stopáží nejméně 24 minuty. |
| --- | --- |

—

animované projekty určené pro komerční využití se stopáží nejméně 24 minuty.

Za nezpůsobilé se považují činnosti v této kategorií děl:

| — | živá vysílání, televizní hry, diskusní pořady, reality show nebo vzdělávací, výukové nebo „kutilské“ programy, |
| --- | --- |

—

živá vysílání, televizní hry, diskusní pořady, reality show nebo vzdělávací, výukové nebo „kutilské“ programy,

| — | dokumentární filmy propagující turistický ruch, „making-of“, zprávy, reportáže o zvířatech, zpravodajské programy a „doku-drama“, |
| --- | --- |

—

dokumentární filmy propagující turistický ruch, „making-of“, zprávy, reportáže o zvířatech, zpravodajské programy a „doku-drama“,

| — | projekty přímo nebo nepřímo propagující poselství, která jsou v rozporu s politikami Evropské unie. Např. projekty, které mohou být v rozporu se zájmy veřejného zdraví (alkohol, tabák, drogy), respektování lidských práv, bezpečnosti lidí, svobody projevu, atd., |
| --- | --- |

—

projekty přímo nebo nepřímo propagující poselství, která jsou v rozporu s politikami Evropské unie. Např. projekty, které mohou být v rozporu se zájmy veřejného zdraví (alkohol, tabák, drogy), respektování lidských práv, bezpečnosti lidí, svobody projevu, atd.,

| — | projekty propagující násilí a/nebo rasismus a/nebo s pornografickým obsahem, |
| --- | --- |

—

projekty propagující násilí a/nebo rasismus a/nebo s pornografickým obsahem,

| — | díla reklamní povahy, |
| --- | --- |

—

díla reklamní povahy,

| — | institucionální produkce na podporu určité organizace nebo její činnosti. |
| --- | --- |

—

institucionální produkce na podporu určité organizace nebo její činnosti.

Výzva k předkládání návrhů 21/11 má dva termíny. Aby mohla být zahrnuta do prvního termínu, musí být žádost o podporu zaslána agentuře v období mezi uveřejněním výzvy k předkládání návrhů a 25. listopadu 2011. Aby mohla být zahrnuta do druhého termínu, musí být žádost o podporu zaslána agentuře v období mezi 26. listopadu 2011–13. dubna 2012, což je konečný termín výzvy k předkládání návrhů.

Maximální trvání projektu je do 30. června 2014 pro žádosti podané v rámci prvního termínu a do 30. listopadu 2014 pro žádosti podané v rámci druhého termínu nebo do data zahájení výroby projektu, pokud nastane dříve.

4.   Kritéria přidělení

Z celkového počtu 100 bodů se body přidělují na základě níže uvedených kritérií:

Pro samostatný projekt

| — | Kritéria související se žádající společností (40 bodů):






  — | kvalita strategie přípravy (10), |
| --- | --- | --- |

—

Kritéria související se žádající společností (40 bodů):

—

kvalita strategie přípravy (10),

| — | důslednost rozpočtu přípravy (10), |
| --- | --- |

—

důslednost rozpočtu přípravy (10),

| — | kvalita strategie financování (10), |
| --- | --- |

—

kvalita strategie financování (10),

| — | kvalita strategie distribuce (10). |
| --- | --- |

—

kvalita strategie distribuce (10).

| — | Kritéria související s předloženým projektem (60 bodů):






  — | kvalita projektu (40), |
| --- | --- | --- |

—

Kritéria související s předloženým projektem (60 bodů):

—

kvalita projektu (40),

| — | potenciál pro výrobu a proveditelnost projektu (10), |
| --- | --- |

—

potenciál pro výrobu a proveditelnost projektu (10),

| — | potenciál pro evropskou a mezinárodní distribuci (10). |
| --- | --- |

—

potenciál pro evropskou a mezinárodní distribuci (10).

Pro souborné financování a souborné financování 2. fáze

| — | Kritéria související se žádající společností (60 bodů):






  — | schopnost společnosti připravovat a vyrábět na evropské úrovni (15 bodů za souborné financování – 30 bodů za souborné financování 2. fáze), |
| --- | --- | --- |

—

Kritéria související se žádající společností (60 bodů):

—

schopnost společnosti připravovat a vyrábět na evropské úrovni (15 bodů za souborné financování – 30 bodů za souborné financování 2. fáze),

| — | kvalita strategie přípravy a důslednost rozpočtu přípravy (15 bodů za souborné financování – 10 bodů za souborné financování 2. fáze), |
| --- | --- |

—

kvalita strategie přípravy a důslednost rozpočtu přípravy (15 bodů za souborné financování – 10 bodů za souborné financování 2. fáze),

| — | kvalita strategie financování (15 bodů za souborné financování – 10 bodů za souborné financování 2. fáze), |
| --- | --- |

—

kvalita strategie financování (15 bodů za souborné financování – 10 bodů za souborné financování 2. fáze),

| — | kvalita strategie distribuce (15 bodů za souborné financování – 10 bodů za souborné financování 2. fáze). |
| --- | --- |

—

kvalita strategie distribuce (15 bodů za souborné financování – 10 bodů za souborné financování 2. fáze).

| — | Kritéria související s předkládanými projekty (40 bodů):






  — | kvalita projektů (10), |
| --- | --- | --- |

—

Kritéria související s předkládanými projekty (40 bodů):

—

kvalita projektů (10),

| — | potenciál tvůrčího týmu (10), |
| --- | --- |

—

potenciál tvůrčího týmu (10),

| — | potenciál pro výrobu a proveditelnost projektu (10), |
| --- | --- |

—

potenciál pro výrobu a proveditelnost projektu (10),

| — | potenciál pro evropskou a mezinárodní distribuci (10). |
| --- | --- |

—

potenciál pro evropskou a mezinárodní distribuci (10).

5.   Rozpočet

Celkový rozpočet činí 17 milionů EUR. Finanční příspěvek se poskytuje jako dotace.

Maximální finanční příspěvek pro samostatný projekt se pohybuje mezi 10 000–60 000 EUR s výjimkou dlouhometrážních animovaných filmů pro uvedení v kinech, pro které maximum činí 80 000 EUR. Poskytnutý finanční příspěvek nesmí v žádném případě překročit 50 % uznatelných nákladů předložených producentem (60 % u projektů vyjadřujících zájem na propagaci evropské kulturní rozmanitosti).

Maximální finanční příspěvek pro souborné financování a souborné financování 2. stupně činí 70 000–190 000 EUR. Poskytnutý finanční příspěvek nesmí v žádném případě překročit 50 % uznatelných nákladů předložených producentem.

Agentura si vyhrazuje právo nerozdělit všechny dostupné finanční prostředky.

6.   Termín pro podání žádostí

Žádosti o podporu musí být agentuře (EACEA) podány formou vyplnění on-line formuláře a zároveň zasláním balíčku papírové žádosti nejpozději do data 25. listopadu 2011 v rámci prvního termínu a do 13. dubna 2012 v rámci druhého termínu (viz bod 3) na tuto adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Přijaty budou pouze žádosti předložené na oficiálním formuláři žádosti a řádně podepsané osobou oprávněnou k přijímání právních závazků jménem žádající organizace.

Žádosti zaslané faxem nebo elektronickou poštou budou odmítnuty.

7.   Podrobnosti

Úplné znění pokynů a formuláře pro předložení žádosti naleznete na této internetové adrese: http://www.ec.europa.eu/media

Žádosti musí splňovat všechny podmínky uvedené v pokynech a musí být předloženy na poskytnutých formulářích.

---

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/33

---

MEDIA 2007 – VÝVOJ, DISTRIBUCE, PROPAGACE A VZDĚLÁVÁNÍ

Výzva k předkládání návrhů – EACEA/22/11

Podpora vývoje on-line a off-line interaktivních děl

2011/C 279/08

1.   Cíle a popis

Toto oznámení o výzvě k předkládání návrhů vychází z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 o provádění programu podpory evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007).

Jedním z cílů programu je podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj produkčních projektů určených pro evropský a mezinárodní trh předložených nezávislými evropskými produkčními společnostmi.

2.   Způsobilí žadatelé

Toto oznámení je určeno evropským společnostem, jejichž činnost přispívá k dosažení výše uvedených cílů, zejména nezávislým produkčním společnostem.

Uchazeči musejí mít sídlo v jedné z těchto zemí:

| — | 27 zemí Evropské unie, |
| --- | --- |

—

27 zemí Evropské unie,

| — | země EHP, Švýcarsko nebo Chorvatsko. |
| --- | --- |

—

země EHP, Švýcarsko nebo Chorvatsko.

3.   Způsobilé činnosti

Za způsobilé se považují činnosti týkající se těchto interaktivních děl:

Koncepční vývoj (až do první hratelné aplikace) digitálního interaktivního obsahu doplňujícího audiovizuální projekt (dramatické dílo, tvůrčí dokumentární projekt nebo animovaný projekt) vyvinutého speciálně pro nejméně jednu z těchto platforem:

| — | internet |
| --- | --- |

—

internet

| — | PC |
| --- | --- |

—

PC

| — | herní konzole |
| --- | --- |

—

herní konzole

| — | příruční zařízení |
| --- | --- |

—

příruční zařízení

| — | interaktivní televize |
| --- | --- |

—

interaktivní televize

Tento digitální obsah musí:

| — | být vysoce interaktivní s narativní složkou, |
| --- | --- |

—

být vysoce interaktivní s narativní složkou,

| — | být originální, kreativní a inovativní v porovnání se stávajícími díly, |
| --- | --- |

—

být originální, kreativní a inovativní v porovnání se stávajícími díly,

| — | mít komerční potenciál na evropské úrovni. |
| --- | --- |

—

mít komerční potenciál na evropské úrovni.

Předloženým interaktivním dílem mohou být doplněny pouze tyto typy audiovizuálního projektu určené ke komerčnímu využití:

| — | nejméně 50minutové dramatické dílo (celková délka seriálu v případě seriálu), |
| --- | --- |

—

nejméně 50minutové dramatické dílo (celková délka seriálu v případě seriálu),

| — | nejméně 25minutový tvůrčí dokumentární projekt (délka jednoho dílu v případě seriálu), |
| --- | --- |

—

nejméně 25minutový tvůrčí dokumentární projekt (délka jednoho dílu v případě seriálu),

| — | nejméně 24minutová animace (celková délka seriálu v případě seriálu). |
| --- | --- |

—

nejméně 24minutová animace (celková délka seriálu v případě seriálu).

Za nezpůsobilé se považují tyto činnosti:

Nezpůsobilé jsou činnosti v oblasti vývoje a produkce děl náležejících do těchto kategorií:

| — | referenční díla (encyklopedie, atlasy, katalogy, databáze ...), |
| --- | --- |

—

referenční díla (encyklopedie, atlasy, katalogy, databáze ...),

| — | díla ve formě návodů (vzdělávací programy, manuály ...), |
| --- | --- |

—

díla ve formě návodů (vzdělávací programy, manuály ...),

| — | nástroje a softwarové služby, |
| --- | --- |

—

nástroje a softwarové služby,

| — | informační služby nebo díla výhradně transakční povahy, |
| --- | --- |

—

informační služby nebo díla výhradně transakční povahy,

| — | informační programy a časopisy, |
| --- | --- |

—

informační programy a časopisy,

| — | projekty na podporu cestovního ruchu, |
| --- | --- |

—

projekty na podporu cestovního ruchu,

| — | multimediální umělecké projekty, |
| --- | --- |

—

multimediální umělecké projekty,

| — | webové stránky sloužící jako společenské platformy nebo přímo věnované navazování společenských kontaktů, internetovým fórům, blogům nebo podobným aktivitám, |
| --- | --- |

—

webové stránky sloužící jako společenské platformy nebo přímo věnované navazování společenských kontaktů, internetovým fórům, blogům nebo podobným aktivitám,

| — | projekty přímo nebo nepřímo propagující poselství, která jsou v rozporu s politikami Evropské unie. Např. projekty, které mohou být v rozporu se zájmy veřejného zdraví (alkohol, tabák, drogy), dodržováním lidských práv, bezpečností osob, svobodou projevu atd., |
| --- | --- |

—

projekty přímo nebo nepřímo propagující poselství, která jsou v rozporu s politikami Evropské unie. Např. projekty, které mohou být v rozporu se zájmy veřejného zdraví (alkohol, tabák, drogy), dodržováním lidských práv, bezpečností osob, svobodou projevu atd.,

| — | projekty propagující násilí a/nebo rasismus a/nebo projekty s pornografickým obsahem, |
| --- | --- |

—

projekty propagující násilí a/nebo rasismus a/nebo projekty s pornografickým obsahem,

| — | díla reklamní povahy (zejména s obsahem propagujícím určitou značku), |
| --- | --- |

—

díla reklamní povahy (zejména s obsahem propagujícím určitou značku),

| — | institucionální produkce na podporu určité organizace nebo její činnosti. |
| --- | --- |

—

institucionální produkce na podporu určité organizace nebo její činnosti.

Na výzvu k předkládání návrhů 22/11 se vztahují dvě uzávěrky. Aby byla žádost o podporu zařazena mezi žádosti, na které se vztahuje první uzávěrka, je nutné ji agentuře zaslat v době od data uveřejnění této výzvy do 25 listopadu 2011. Aby byla žádost o podporu zařazena mezi žádosti, na které se vztahuje druhá uzávěrka, je nutné ji agentuře zaslat mezi 26. listopadu 2011 a 13. dubna 2012, což je datum ukončení výzvy k předkládání návrhů.

Maximální dobu trvání projektu u žádostí o podporu předložených v rámci první uzávěrky ohraničuje konečné datum 30. června 2014 a u žádostí o podporu předložených v rámci druhé uzávěrky datum 30. listopadu 2014 nebo den zahájení realizace projektu, podle toho, co nastane dříve.

4.   Kritéria přidělení

Z celkového počtu 100 bodů se body přidělují na základě níže uvedených kritérií:

| — | Kritéria související se žádající společností (40 bodů):






  — | kvalita strategie vývoje (10), |
| --- | --- | --- |

—

Kritéria související se žádající společností (40 bodů):

—

kvalita strategie vývoje (10),

| — | konzistentnost rozpočtu určeného na vývoj (10), |
| --- | --- |

—

konzistentnost rozpočtu určeného na vývoj (10),

| — | schopnost společnosti realizovat projekt (10), |
| --- | --- |

—

schopnost společnosti realizovat projekt (10),

| — | kvalita strategie financování (10). |
| --- | --- |

—

kvalita strategie financování (10).

| — | Kritéria vztahující se na předložený projekt (60 bodů):






  — | kvalita obsahu a originalita konceptu ve srovnání s existujícími díly (20), |
| --- | --- | --- |

—

Kritéria vztahující se na předložený projekt (60 bodů):

—

kvalita obsahu a originalita konceptu ve srovnání s existujícími díly (20),

| — | inovativnost, vhodnost technik využitých v rámci díla a kvalita interaktivnosti (20), |
| --- | --- |

—

inovativnost, vhodnost technik využitých v rámci díla a kvalita interaktivnosti (20),

| — | možnosti využití na evropské úrovni a vhodnost pro cílové publikum (20). |
| --- | --- |

—

možnosti využití na evropské úrovni a vhodnost pro cílové publikum (20).

5.   Rozpočet

Celkový rozpočet, který je k dispozici, činí 2,5 milionu EUR. Finanční příspěvek se poskytuje formou dotace.

Maximální finanční příspěvek, který lze poskytnout, se pohybuje mezi částkami 10 000 a 150 000 EUR.

Poskytnutý finanční příspěvek nesmí v žádném případě přesáhnout 50 % způsobilých nákladů předložených tvůrcem (60 % u projektů podporujících evropskou kulturní rozmanitost).

Agentura si vyhrazuje právo nerozdělit všechny dostupné finanční prostředky.

6.   Lhůta pro předkládání žádostí

Žádosti o podporu musí být agentuře (EACEA) podány formou vyplnění on-line formuláře a zároveň zasláním balíčku papírové žádosti nejpozději do data 25. listopadu 2011 v rámci prvního termínu a do 13. dubna 2012 v rámci druhého termínu (viz bod 3) na tuto adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Přijaty budou pouze žádosti předložené na oficiálním formuláři žádosti a řádně podepsané osobou oprávněnou k přijímání právních závazků jménem žádající organizace.

Žádosti zaslané faxem nebo elektronickou poštou nebudou přijaty.

7.   Podrobné informace

Úplný text pokynů společně s formuláři žádosti jsou k dispozici na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/media

Žádosti musí splňovat veškeré podmínky uvedené v pokynech a musí být předloženy na poskytnutých formulářích.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/36

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 279/09

| 1. | Komise dne 15. září 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Hansa-Milch AG („Hansa“, Německo) patřící podniku Arla Foods Amba („Arla“, Dánsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad podniky Allgäuland-Käsereien GmbH a AL Dienstleistungs-GmbH (společně označovanými jako „Allgäuland“, Německo). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 15. září 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Hansa-Milch AG („Hansa“, Německo) patřící podniku Arla Foods Amba („Arla“, Dánsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad podniky Allgäuland-Käsereien GmbH a AL Dienstleistungs-GmbH (společně označovanými jako „Allgäuland“, Německo).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | Arla je mlékárenským výrobním družstvem, které vlastní chovatelé dojnic. Společnost je činná v oblasti produkce a prodeje celé škály mlékárenských výrobků. Podnik Arla vykonává v svou činnost v Německu zejména prostřednictvím své dceřiné společnosti Hansa, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

Arla je mlékárenským výrobním družstvem, které vlastní chovatelé dojnic. Společnost je činná v oblasti produkce a prodeje celé škály mlékárenských výrobků. Podnik Arla vykonává v svou činnost v Německu zejména prostřednictvím své dceřiné společnosti Hansa,

| — | Allgäuland je mlékárenským výrobním družstvem, které produkuje celou škálu kvalitních sýrů, jakož i další mlékárenské výrobky, a to hlavně na území Německa. |
| --- | --- |

—

Allgäuland je mlékárenským výrobním družstvem, které produkuje celou škálu kvalitních sýrů, jakož i další mlékárenské výrobky, a to hlavně na území Německa.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 23.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/37

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6392 – Gores/Mexx)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2011/C 279/10

| 1. | Komise dne 15. září 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Gores Group LLC („Gores“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Mexx European Holding BV („Mexx“, Nizozemsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 15. září 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Gores Group LLC („Gores“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Mexx European Holding BV („Mexx“, Nizozemsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Gores: soukromý kapitálový investor v oblasti technologie, telekomunikací, podnikatelských služeb, v odvětví průmyslu a výroby oděvů v USA a v západní Evropě, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Gores: soukromý kapitálový investor v oblasti technologie, telekomunikací, podnikatelských služeb, v odvětví průmyslu a výroby oděvů v USA a v západní Evropě,

| — | podniku Mexx: maloobchodní prodej oděvů, obuvi a doplňků a velkoobchodní prodej oděvů a obuvi v Evropě a Severní Americe. |
| --- | --- |

—

podniku Mexx: maloobchodní prodej oděvů, obuvi a doplňků a velkoobchodní prodej oděvů a obuvi v Evropě a Severní Americe.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6392 – Gores/Mexx na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6392 – Gores/Mexx na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---