# Gazzetta ufficiale C 273/2011

| | ISSN 1725-2466
  doi:10.3000/17252466.C_2011.273.ita |
| --- | --- |
| Gazzetta ufficiale
  dell'Unione europea | C 273 |
| | |
| Edizione in lingua italiana | Comunicazioni e informazioni | 54o anno16 settembre 2011 |

ISSN 1725-2466

doi:10.3000/17252466.C_2011.273.ita

Gazzetta ufficiale

dell'Unione europea

C 273

Edizione in lingua italiana

Comunicazioni e informazioni

54o anno16 settembre 2011

---

| Numero d'informazione | Sommario | pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicazioni |
| | COMUNICAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA |
| | Commissione europea |
| 2011/C 273/01 | Non opposizione ad un'operazione di concentrazione notificata (Caso COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  ) | 1 |

Numero d'informazione

Sommario

pagina

II   Comunicazioni

COMUNICAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Commissione europea

2011/C 273/01

Non opposizione ad un'operazione di concentrazione notificata (Caso COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  )

1

1

| | III   Atti preparatori |
| --- | --- |
| | BANCA CENTRALE EUROPEA |
| | Banca centrale europea |
| 2011/C 273/02 | Parere della Banca centrale europea, del 23 agosto 2011, in merito a una proposta di regolamento sull’emissione di monete in euro e a una proposta di regolamento riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione (CON/2011/65) | 2 |

III   Atti preparatori

BANCA CENTRALE EUROPEA

Banca centrale europea

2011/C 273/02

Parere della Banca centrale europea, del 23 agosto 2011, in merito a una proposta di regolamento sull’emissione di monete in euro e a una proposta di regolamento riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione (CON/2011/65)

2

| | IV   Informazioni |
| --- | --- |
| | INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA |
| | Commissione europea |
| 2011/C 273/03 | Tassi di cambio dell'euro | 9 |
| 2011/C 273/04 | Nuova faccia nazionale delle monete in euro destinate alla circolazione | 10 |
| | INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI |
| 2011/C 273/05 | Aggiornamento dei modelli di tessere rilasciate dai ministeri degli Affari esteri degli Stati membri ai membri accreditati delle missioni diplomatiche e delle rappresentanze consolari e alle loro famiglie, ai sensi dell'articolo 19, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 562/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, che istituisce un codice comunitario relativo al regime di attraversamento delle frontiere da parte delle persone (codice frontiere Schengen) (GU C 247 del 13.10.2006, pag. 85; GU C 153 del 6.7.2007, pag. 15; GU C 64 del 19.3.2009, pag. 18; GU C 239 del 6.10.2009, pag. 7; GU C 304 del 10.11.2010, pag. 6) | 11 |

IV   Informazioni

INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Commissione europea

2011/C 273/03

Tassi di cambio dell'euro

9

2011/C 273/04

Nuova faccia nazionale delle monete in euro destinate alla circolazione

10

INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI

2011/C 273/05

Aggiornamento dei modelli di tessere rilasciate dai ministeri degli Affari esteri degli Stati membri ai membri accreditati delle missioni diplomatiche e delle rappresentanze consolari e alle loro famiglie, ai sensi dell'articolo 19, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 562/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, che istituisce un codice comunitario relativo al regime di attraversamento delle frontiere da parte delle persone (codice frontiere Schengen) (GU C 247 del 13.10.2006, pag. 85; GU C 153 del 6.7.2007, pag. 15; GU C 64 del 19.3.2009, pag. 18; GU C 239 del 6.10.2009, pag. 7; GU C 304 del 10.11.2010, pag. 6)

11

| | V   Avvisi |
| --- | --- |
| | PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA |
| | Commissione europea |
| 2011/C 273/06 | Aiuto di Stato — Bulgaria — Aiuto di Stato SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) e SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Presunti aiuti sotto forma di scambio di terreni forestali di proprietà privata con terreni demaniali — Invito a presentare osservazioni ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (
  1
  ) | 13 |
| | ALTRI ATTI |
| | Commissione europea |
| 2011/C 273/07 | Pubblicazione di una domanda ai sensi dell’articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d’origine dei prodotti agricoli e alimentari | 26 |

V   Avvisi

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA

Commissione europea

2011/C 273/06

Aiuto di Stato — Bulgaria — Aiuto di Stato SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) e SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Presunti aiuti sotto forma di scambio di terreni forestali di proprietà privata con terreni demaniali — Invito a presentare osservazioni ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (
  1
  )

1

13

ALTRI ATTI

Commissione europea

2011/C 273/07

Pubblicazione di una domanda ai sensi dell’articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d’origine dei prodotti agricoli e alimentari

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Testo rilevante ai fini del SEE |

---

(1)   Testo rilevante ai fini del SEE

1

| IT | |
| --- | --- |

IT

---

II Comunicazioni

COMUNICAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Commissione europea

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/1

---

Non opposizione ad un'operazione di concentrazione notificata

(Caso COMP/M.6302 — F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

2011/C 273/01

In data 24 agosto 2011 la Commissione ha deciso di non opporsi alla suddetta operazione di concentrazione notificata e di dichiararla compatibile con il mercato comune. La presente decisione si basa sull'articolo 6, paragrafo 1, lettera b) del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio. Il testo integrale della decisione è disponibile unicamente in lingua inglese e verrà reso pubblico dopo che gli eventuali segreti aziendali in esso contenuti saranno stati espunti. Il testo della decisione sarà disponibile:

| — | sul sito Internet della Commissione europea dedicato alla concorrenza, nella sezione relativa alle concentrazioni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Il sito offre varie modalità per la ricerca delle singole decisioni, tra cui indici per impresa, per numero del caso, per data e per settore, |
| --- | --- |

—

sul sito Internet della Commissione europea dedicato alla concorrenza, nella sezione relativa alle concentrazioni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Il sito offre varie modalità per la ricerca delle singole decisioni, tra cui indici per impresa, per numero del caso, per data e per settore,

| — | in formato elettronico sul sito EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/it/index.htm) con il numero di riferimento 32011M6302. EUR-Lex è il sistema di accesso in rete al diritto comunitario. |
| --- | --- |

—

in formato elettronico sul sito EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/it/index.htm) con il numero di riferimento 32011M6302. EUR-Lex è il sistema di accesso in rete al diritto comunitario.

---

III Atti preparatori

BANCA CENTRALE EUROPEA

Banca centrale europea

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/2

---

PARERE DELLA BANCA CENTRALE EUROPEA

del 23 agosto 2011

in merito a una proposta di regolamento sull’emissione di monete in euro e a una proposta di regolamento riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione

(CON/2011/65)

2011/C 273/02

Introduzione e base giuridica

Il 28 giugno 2011, la Banca centrale europea (BCE) ha ricevuto dal Parlamento europeo la richiesta di un parere in merito a una proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio sull’emissione di monete in euro (1) (di seguito «regolamento proposto»). Il 5 luglio 2011, la BCE ha ricevuto dal Consiglio dell’Unione europea due ulteriori richieste di un parere in merito: a) al regolamento proposto; e b) a una proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CE) n. 975/98, del 3 maggio 1998, riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione (2) (di seguito «regolamento di modifica proposto»).

La BCE è competente a formulare un parere in virtù dell’articolo 133 e degli articoli 127, paragrafo 4, 282, paragrafo 5, e 128, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE). Conformemente al primo periodo dell’articolo 17.5 del regolamento interno della Banca centrale europea, il Consiglio direttivo ha adottato il presente parere.

1.   Il regolamento proposto e base giuridica

| 1.1. | Il regolamento proposto stabilisce disposizioni obbligatorie per l’emissione di monete in euro destinate alla circolazione e di monete da collezione in euro. Stabilisce inoltre determinati limiti di volume per l’emissione di monete commemorative destinate alla circolazione nonché una procedura di consultazione da effettuarsi prima di procedere alla distruzione di monete in euro valide ai fini della circolazione. |
| --- | --- |

1.1.

Il regolamento proposto stabilisce disposizioni obbligatorie per l’emissione di monete in euro destinate alla circolazione e di monete da collezione in euro. Stabilisce inoltre determinati limiti di volume per l’emissione di monete commemorative destinate alla circolazione nonché una procedura di consultazione da effettuarsi prima di procedere alla distruzione di monete in euro valide ai fini della circolazione.

| 1.2. | La BCE ritiene che il regolamento proposto sia inteso a codificare gli attuali strumenti giuridici e le conclusioni non vincolanti dell’Unione (3) riguardanti l’emissione di monete in euro (4). La BCE ritiene inoltre che stabilire disposizioni generali per l’emissione di monete in euro a livello dell’Unione risponda all’obiettivo di armonizzare le relative diverse prassi nazionali degli Stati membri (5) e di garantire certezza del diritto e trasparenza. |
| --- | --- |

1.2.

La BCE ritiene che il regolamento proposto sia inteso a codificare gli attuali strumenti giuridici e le conclusioni non vincolanti dell’Unione (3) riguardanti l’emissione di monete in euro (4). La BCE ritiene inoltre che stabilire disposizioni generali per l’emissione di monete in euro a livello dell’Unione risponda all’obiettivo di armonizzare le relative diverse prassi nazionali degli Stati membri (5) e di garantire certezza del diritto e trasparenza.

| 1.3. | La BCE rileva che ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, del TFUE l’emissione di monete metalliche in euro spetta agli Stati membri partecipanti, mentre compete al Consiglio stabilire misure necessarie per l’utilizzo dell’euro come moneta unica, in conformità all’articolo 133, paragrafo 2, TFUE. Inoltre, il Consiglio, ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, TFUE può adottare misure per armonizzare le denominazioni e le specificazioni tecniche di tutte le monete metalliche destinate alla circolazione, nella misura necessaria per agevolare la loro circolazione nell’Unione. Pertanto, l’adozione di legislazione dell’Unione in materia di emissione di monete in euro deve rispettare la competenza degli Stati membri di emettere monete in euro e la loro prerogativa di emittenti di monete in euro. Inoltre, benché le funzioni e le responsabilità della BCE ai sensi del TFUE e dello Statuto del sistema europeo di banche centrali e della Banca centrale europea (di seguito lo «statuto del SEBC») non siano interessate dal regolamento proposto, la BCE raccomanda che eventuali istanze degli Stati membri sulle competenze in materia di emissione di monete in euro siano affrontate tra gli Stati membri interessati e l’Unione in base al principio di leale cooperazione di cui all’articolo 4, paragrafo 3, del trattato sull’Unione europea. |
| --- | --- |

1.3.

La BCE rileva che ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, del TFUE l’emissione di monete metalliche in euro spetta agli Stati membri partecipanti, mentre compete al Consiglio stabilire misure necessarie per l’utilizzo dell’euro come moneta unica, in conformità all’articolo 133, paragrafo 2, TFUE. Inoltre, il Consiglio, ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, TFUE può adottare misure per armonizzare le denominazioni e le specificazioni tecniche di tutte le monete metalliche destinate alla circolazione, nella misura necessaria per agevolare la loro circolazione nell’Unione. Pertanto, l’adozione di legislazione dell’Unione in materia di emissione di monete in euro deve rispettare la competenza degli Stati membri di emettere monete in euro e la loro prerogativa di emittenti di monete in euro. Inoltre, benché le funzioni e le responsabilità della BCE ai sensi del TFUE e dello Statuto del sistema europeo di banche centrali e della Banca centrale europea (di seguito lo «statuto del SEBC») non siano interessate dal regolamento proposto, la BCE raccomanda che eventuali istanze degli Stati membri sulle competenze in materia di emissione di monete in euro siano affrontate tra gli Stati membri interessati e l’Unione in base al principio di leale cooperazione di cui all’articolo 4, paragrafo 3, del trattato sull’Unione europea.

| 1.4. | É opportuno armonizzare la terminologia utilizzata nell’ambito del regolamento proposto. In particolare, i termini «emettere» e «mettere in circolazione» non sono definiti nel regolamento proposto. Ciò potrebbe ingenerare dubbi circa eventuali differenze nel significato giuridico di tali termini. Il concetto di emissione è generalmente inteso come comprensivo anche dell’immissione in circolazione delle relative monete in euro (6). Pertanto, è preferibile l’uso del solo termine «emettere» rispetto all’uso di entrambi i termini che potrebbe risultare fuorviante. Ciononostante, nelle proprie proposte redazionali la BCE lascia che sia la Commissione a decidere su tale questione linguistica. |
| --- | --- |

1.4.

É opportuno armonizzare la terminologia utilizzata nell’ambito del regolamento proposto. In particolare, i termini «emettere» e «mettere in circolazione» non sono definiti nel regolamento proposto. Ciò potrebbe ingenerare dubbi circa eventuali differenze nel significato giuridico di tali termini. Il concetto di emissione è generalmente inteso come comprensivo anche dell’immissione in circolazione delle relative monete in euro (6). Pertanto, è preferibile l’uso del solo termine «emettere» rispetto all’uso di entrambi i termini che potrebbe risultare fuorviante. Ciononostante, nelle proprie proposte redazionali la BCE lascia che sia la Commissione a decidere su tale questione linguistica.

| 1.5. | Laddove la BCE raccomandi che il regolamento proposto sia modificato, specifiche proposte redazionali accompagnate da note esplicative si trovano a tal fine nell’allegato I. |
| --- | --- |

1.5.

Laddove la BCE raccomandi che il regolamento proposto sia modificato, specifiche proposte redazionali accompagnate da note esplicative si trovano a tal fine nell’allegato I.

2.   Il regolamento di modifica proposto

| 2.1. | Il regolamento di modifica proposto detta nuove disposizioni volte a stabilire principi comuni sui disegni utilizzati per le facce nazionali delle monete normali in euro e delle monete commemorative destinate alla circolazione, nonché sulla reciproca informazione e approvazione da parte degli Stati membri di tali disegni. |
| --- | --- |

2.1.

Il regolamento di modifica proposto detta nuove disposizioni volte a stabilire principi comuni sui disegni utilizzati per le facce nazionali delle monete normali in euro e delle monete commemorative destinate alla circolazione, nonché sulla reciproca informazione e approvazione da parte degli Stati membri di tali disegni.

| 2.2. | La BCE ritiene che il regolamento di modifica proposto stabilisca una procedura per l’approvazione o il rigetto delle bozze dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione che rispecchia quella già definita nella raccomandazione 2009/23/CE. L’unica differenza consiste nel fatto che, ai sensi del regolamento di modifica proposto, la competenza della Commissione è ampliata, in quanto spetta a quest’ultima la decisione finale di approvazione o rigetto delle bozze dei nuovi disegni, invece che al pertinente sottocomitato del Comitato economico e finanziario. La BCE rileva che tale modifica non incide sulle proprie funzioni e responsabilità ai sensi del TFUE e dello statuto del SEBC e suggerisce che qualunque questione di competenza, sia essa nazionale o inter-istituzionale, nell’ambito della summenzionata responsabilità della Commissione, debba essere coordinata e affrontata in conformità al principio della leale cooperazione di cui all’articolo 4, paragrafo 3, del trattato sull’Unione europea. |
| --- | --- |

2.2.

La BCE ritiene che il regolamento di modifica proposto stabilisca una procedura per l’approvazione o il rigetto delle bozze dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione che rispecchia quella già definita nella raccomandazione 2009/23/CE. L’unica differenza consiste nel fatto che, ai sensi del regolamento di modifica proposto, la competenza della Commissione è ampliata, in quanto spetta a quest’ultima la decisione finale di approvazione o rigetto delle bozze dei nuovi disegni, invece che al pertinente sottocomitato del Comitato economico e finanziario. La BCE rileva che tale modifica non incide sulle proprie funzioni e responsabilità ai sensi del TFUE e dello statuto del SEBC e suggerisce che qualunque questione di competenza, sia essa nazionale o inter-istituzionale, nell’ambito della summenzionata responsabilità della Commissione, debba essere coordinata e affrontata in conformità al principio della leale cooperazione di cui all’articolo 4, paragrafo 3, del trattato sull’Unione europea.

| 2.3. | Infine, la BCE ribadisce la propria raccomandazione precedentemente espressa (7) sulla modifica delle specificazioni tecniche elencate nell’allegato I del regolamento (CE) n. 975/98 del Consiglio, del 3 maggio 1998, riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione (8). In particolare, i valori indicativi riguardanti lo spessore delle monete metalliche in euro, dovrebbero essere sostituiti dagli effettivi valori che sono noti e utilizzati come valori di riferimento dalle zecche per produrre le monete metalliche. A tale riguardo, la BCE fa riferimento alle specifiche proposte redazionali indicate nell’allegato al parere CON/2011/18 e ne raccomanda l’attuazione nell’ambito del regolamento (CE) n. 975/98. |
| --- | --- |

2.3.

Infine, la BCE ribadisce la propria raccomandazione precedentemente espressa (7) sulla modifica delle specificazioni tecniche elencate nell’allegato I del regolamento (CE) n. 975/98 del Consiglio, del 3 maggio 1998, riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione (8). In particolare, i valori indicativi riguardanti lo spessore delle monete metalliche in euro, dovrebbero essere sostituiti dagli effettivi valori che sono noti e utilizzati come valori di riferimento dalle zecche per produrre le monete metalliche. A tale riguardo, la BCE fa riferimento alle specifiche proposte redazionali indicate nell’allegato al parere CON/2011/18 e ne raccomanda l’attuazione nell’ambito del regolamento (CE) n. 975/98.

| 2.4. | Laddove la BCE raccomandi che il regolamento proposto sia modificato, specifiche proposte redazionali accompagnate da note esplicative si trovano a tal fine nell’allegato II. |
| --- | --- |

2.4.

Laddove la BCE raccomandi che il regolamento proposto sia modificato, specifiche proposte redazionali accompagnate da note esplicative si trovano a tal fine nell’allegato II.

Fatto a Francoforte sul Meno, il 23 agosto 2011

Il presidente della BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2011) 295 definitivo.

1

(2)  COM(2011) 296 definitivo.

2

(3)  Le conclusioni del Consiglio, del 23 novembre 1998 e del 5 novembre 2002, sulle monete da collezione in euro, la raccomandazione 2009/23/CE della Commissione, del 19 dicembre 2008, su orientamenti comuni per l’emissione di monete in euro destinate alla circolazione e loro relativa faccia nazionale (GU L 9 del 14.1.2009, pag. 52), nonché la raccomandazione 2010/191/UE della Commissione, del 22 marzo 2010, relativa alla portata e agli effetti del corso legale delle banconote e delle monete in euro (GU L 83 del 30.3.2010, pag. 70).

3

(4)  Normali monete in euro destinate alla circolazione, monete commemorative in euro destinate alla circolazione e monete da collezione in euro.

4

(5)  In particolare, il regolamento proposto contribuirebbe a evitare l’adozione da parte degli Stati membri di prassi nazionali diverse riguardo all’emissione di monete in euro, segnatamente monete da collezione e commemorative in euro, che altrimenti potrebbero compromettere gli obiettivi e i principi del sistema unico europeo di conio istituito con l’adozione dell’euro. Si veda il terzo paragrafo del parere della BCE CON/2002/12. Tutti i pareri della BCE sono pubblicati sul sito Internet della BCE all’indirizzo http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Si veda la Relazione del Gruppo di esperti sul corso legale dell’euro (Euro Legal Tender Expert Group, ELTEG) relativo alla definizione, alla portata e agli effetti del corso legale delle banconote e delle monete in euro disponibile all’indirizzo: http://www.ec.europa.eu

6

Euro Legal Tender Expert Group, ELTEG

(7)  Si veda il secondo paragrafo, intitolato Osservazioni di carattere generale, e le due modifiche proposte nell’allegato al parere della BCE, del 4 marzo 2011, CON/2011/18 in merito alla proposta di regolamento del Consiglio riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione (codificazione) (GU C 114 del 12.4.2011, pag. 1).

7

(8)  GU L 139 dell’11.5.1998, pag. 6.

8

---

ALLEGATO I

Proposte redazionali

| Testo proposto dalla Commissione | Modifiche proposte dalla BCE (1) |
| --- | --- |
| Modifiche proposte dalla BCE alla proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio sull’emissione di monete in euro |
| Modifica n. 1 |
| Considerando 2 del regolamento proposto |
| «(2) | La mancanza di disposizioni vincolanti per l’emissione di monete in euro può portare a pratiche differenti da uno Stato membro all’altro e non crea un quadro sufficientemente integrato per la moneta unica. Nell’interesse della trasparenza e della certezza del diritto, è pertanto necessario introdurre regole vincolanti per l’emissione di monete in euro.» |

Testo proposto dalla Commissione

Modifiche proposte dalla BCE (1)

Modifiche proposte dalla BCE alla proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio sull’emissione di monete in euro

Modifica n. 1

Considerando 2 del regolamento proposto

«(2)

La mancanza di disposizioni vincolanti per l’emissione di monete in euro può portare a pratiche differenti da uno Stato membro all’altro e non crea un quadro sufficientemente integrato per la moneta unica. Nell’interesse della trasparenza e della certezza del diritto, è pertanto necessario introdurre regole vincolanti per l’emissione di monete in euro.»

| «(2) | Fatto salvo l’articolo 128, paragrafo 2, del trattato, che stabilisce il diritto degli Stati membri di coniare monete metalliche in euro, la mancanza di disposizioni vincolanti per l’emissione di monete in euro può portare a pratiche differenti da uno Stato membro all’altro e non crea un quadro sufficientemente integrato per la moneta unica. Nell’interesse della trasparenza e della certezza del diritto, è pertanto necessario introdurre regole vincolanti per l’emissione di monete in euro.» |
| --- | --- |

«(2)

Fatto salvo l’articolo 128, paragrafo 2, del trattato, che stabilisce il diritto degli Stati membri di coniare monete metalliche in euro, la mancanza di disposizioni vincolanti per l’emissione di monete in euro può portare a pratiche differenti da uno Stato membro all’altro e non crea un quadro sufficientemente integrato per la moneta unica. Nell’interesse della trasparenza e della certezza del diritto, è pertanto necessario introdurre regole vincolanti per l’emissione di monete in euro.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

Le presenti modifiche sono necessarie al fine di: a) confermare con sufficiente certezza giuridica che il regolamento proposto non incide sulla competenza degli Stati membri a coniare monete metalliche in euro ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, del TFUE; e b) prendere atto della mancanza di disposizioni generali vincolanti per l’emissione di monete in euro.

Le presenti modifiche sono necessarie al fine di: a) confermare con sufficiente certezza giuridica che il regolamento proposto non incide sulla competenza degli Stati membri a coniare monete metalliche in euro ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, del TFUE; e b) prendere atto della mancanza di disposizioni generali vincolanti per l’emissione di monete in euro.

Modifica n. 2

Modifica n. 2

Articolo 1 del regolamento proposto

«Articolo 1

Oggetto

Il presente regolamento stabilisce le norme sull’emissione di monete in euro destinate alla circolazione, comprese le monete commemorative destinate alla circolazione, sull’emissione di monete da collezione in euro e sulla consultazione da effettuarsi prima della distruzione di monete in euro valide ai fini della circolazione.»

«Articolo 1

Oggetto

Fatto salvo l’articolo 128, paragrafo 2, del trattato che stabilisce il diritto degli Stati membri di coniare monete metalliche in euro, il presente regolamento stabilisce le norme generali sull’emissione di monete in euro destinate alla circolazione sull’emissione di monete da collezione in euro e sulla consultazione da effettuarsi prima della distruzione di monete in euro valide ai fini della circolazione.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

Tali precisazioni sono necessarie al fine di: a) confermare con sufficiente certezza giuridica che il regolamento proposto non incide sulla competenza degli Stati membri a coniare monete metalliche in euro ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, del TFUE; e b) prendere atto della mancanza di disposizioni generali vincolanti per l’emissione di monete in euro. Inoltre, le precisazioni conferiscono un valore aggiunto, definendo meglio l’oggetto del regolamento proposto in relazione ai requisiti di cui ai punti 13.1 e 13.3 della Guida pratica comune del Parlamento europeo, del Consiglio e della Commissione (2). Dal momento che la definizione modificata di «monete in euro destinate alla circolazione» comprende espressamente le «monete commemorative in euro destinate alla circolazione» (3), non è necessario ripeterlo nell’ambito dell’articolo 1.

Tali precisazioni sono necessarie al fine di: a) confermare con sufficiente certezza giuridica che il regolamento proposto non incide sulla competenza degli Stati membri a coniare monete metalliche in euro ai sensi dell’articolo 128, paragrafo 2, del TFUE; e b) prendere atto della mancanza di disposizioni generali vincolanti per l’emissione di monete in euro. Inoltre, le precisazioni conferiscono un valore aggiunto, definendo meglio l’oggetto del regolamento proposto in relazione ai requisiti di cui ai punti 13.1 e 13.3 della Guida pratica comune del Parlamento europeo, del Consiglio e della Commissione (2

3

Modifica n. 3

Modifica n. 3

Articolo 2 del regolamento proposto

«Articolo 2

Definizioni

Ai fini del presente regolamento si intende per:

1.   “monete in euro destinate alla circolazione”: monete in euro destinate alla circolazione, i cui valori unitari e specificazioni tecniche sono stabiliti nel regolamento (CE) n. 975/98 del Consiglio, del 3 maggio 1998;

2.   “monete commemorative in euro destinate alla circolazione”: monete in euro destinate alla circolazione che commemorano un particolare evento, come specificato nell’articolo 1 septies del regolamento (CE) n. 975/98 del Consiglio;

3.   “monete da collezione in euro”: monete in euro da collezione che non sono destinate ad essere messe in circolazione.»

«Articolo 2

Definizioni

Ai fini del presente regolamento si intende per:

1.   “monete in euro destinate alla circolazione”: monete normali e commemorative in euro destinate alla circolazione, i cui valori unitari e specificazioni tecniche sono stabiliti nel regolamento (CE) n. 975/98 del Consiglio, del 3 maggio 1998;

2.   “monete normali in euro destinate alla circolazione”:

3.   “monete commemorative in euro destinate alla circolazione”: monete in euro destinate alla circolazione che commemorano un particolare evento, come specificato nell’articolo 1 septies del regolamento (CE) n. 975/98 del Consiglio;

4.   “monete da collezione in euro”: monete in euro da collezione che non sono destinate ad essere messe in circolazione.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

L’attuale definizione di monete in euro destinate alla circolazione dovrebbe essere chiarita e dovrebbe essere inserita una definizione distinta delle monete normali in euro destinate alla circolazione al fine di evitare ambiguità nella terminologia.

L’attuale definizione di monete in euro destinate alla circolazione dovrebbe essere chiarita e dovrebbe essere inserita una definizione distinta delle monete normali in euro destinate alla circolazione al fine di evitare ambiguità nella terminologia.

Modifica n. 4

Modifica n. 4

Articolo 3 del regolamento proposto

«Articolo 3

Tipi di monete in euro

Gli Stati membri possono emettere due tipi di monete in euro: monete in euro destinate alla circolazione, che comprendono le monete commemorative in euro destinate alla circolazione, e monete da collezione in euro.»

«Articolo 3

Tipi di monete in euro

Gli Stati membri possono emettere due tipi di monete in euro: monete in euro destinate alla circolazione e monete da collezione in euro.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

Dal momento che la definizione di «monete in euro destinate alla circolazione» così come modificata comprende espressamente le monete commemorative in euro destinate alla circolazione (4), non è necessario ripeterlo nell’ambito dell’articolo 3.

Dal momento che la definizione di «monete in euro destinate alla circolazione» così come modificata comprende espressamente le monete commemorative in euro destinate alla circolazione (4

Modifica n. 5

Modifica n. 5

Articolo 4 del regolamento proposto

«Articolo 4

Emissione di monete in euro destinate alla circolazione

1.   Le monete in euro destinate alla circolazione sono emesse al loro valore nominale.

2.   In deroga al paragrafo 1, una porzione minima, ossia non superiore al 5 % del valore totale e del volume delle monete in euro emesse, può essere emessa al di sopra del valore nominale a motivo della qualità delle monete o a ragione di una confezione speciale.»

«Articolo 4

Emissione e vendita di monete in euro destinate alla circolazione

1.   Le monete in euro destinate alla circolazione sono emesse e messe in circolazione dalle competenti autorità di ciascuno Stato membro al loro valore nominale.

2.   Una porzione minima, ossia non superiore al 5 % del valore totale e del volume in essere delle monete in euro emesse, può essere venduta al di sopra del valore nominale a motivo della qualità delle monete o a ragione di una confezione speciale.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

La BCE suggerisce di allineare l’articolo 4 del regolamento proposto al paragrafo 1 della raccomandazione 2009/23/CE e in tal modo rendere la presente disposizione conforme alle relative prassi nazionali degli Stati membri in base al paragrafo 1 della raccomandazione 2009/23/CE.

La BCE suggerisce di allineare l’articolo 4 del regolamento proposto al paragrafo 1 della raccomandazione 2009/23/CE e in tal modo rendere la presente disposizione conforme alle relative prassi nazionali degli Stati membri in base al paragrafo 1 della raccomandazione 2009/23/CE.

Modifica n. 6

Modifica n. 6

Articolo 6, paragrafo 2, lettera b) del regolamento proposto

| «b) | non fanno uso di immagini simili alle facce comuni delle monete in euro destinate alla circolazione né a nessuna delle facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione;» |
| --- | --- |

«b)

non fanno uso di immagini simili alle facce comuni delle monete in euro destinate alla circolazione né a nessuna delle facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione;»

| «b) | non fanno uso di immagini simili alle facce comuni delle monete in euro destinate alla circolazione né a nessuna delle facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione, salvo che, in tale ultimo caso, il loro aspetto complessivo possa ancora essere agevolmente distinto;» |
| --- | --- |

«b)

non fanno uso di immagini simili alle facce comuni delle monete in euro destinate alla circolazione né a nessuna delle facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione, salvo che, in tale ultimo caso, il loro aspetto complessivo possa ancora essere agevolmente distinto;»

salvo che, in tale ultimo caso, il loro aspetto complessivo possa ancora essere agevolmente distinto

Nota esplicativa

Nota esplicativa

La presente proposta redazionale consente di preservare le tradizioni nazionali degli Stati membri riguardo all’emissione di monete da collezione in euro. La BCE in linea di principio accoglie con favore l’emissione di monete da collezione in euro nel rispetto delle singole tradizioni numismatiche degli Stati membri (5). Inoltre, la proposta redazionale consentirebbe di allineare la disposizione di cui sopra alle Conclusioni del Consiglio ECOFIN del 5 novembre 2002, che incoraggiano gli Stati membri a utilizzare per le loro monete da collezione disegni almeno leggermente differenti da quelli delle facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione.

La presente proposta redazionale consente di preservare le tradizioni nazionali degli Stati membri riguardo all’emissione di monete da collezione in euro. La BCE in linea di principio accoglie con favore l’emissione di monete da collezione in euro nel rispetto delle singole tradizioni numismatiche degli Stati membri (5

Modifica n. 7

Modifica n. 7

Articolo 6, paragrafo 3, del regolamento proposto

«3.   Le monete da collezione in euro possono essere emesse al loro valore nominale o a un valore superiore»

«3.   Le monete da collezione in euro possono essere vendute al loro valore nominale o a un valore superiore.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

La presente proposta redazionale rifletterebbe in modo preciso l’accordo raggiunto tra gli Stati membri in occasione della riunione del Consiglio ECOFIN il 5 novembre 2002, che consente la vendita di monete da collezione in euro al di sopra del loro valore nominale.

La presente proposta redazionale rifletterebbe in modo preciso l’accordo raggiunto tra gli Stati membri in occasione della riunione del Consiglio ECOFIN il 5 novembre 2002, che consente la vendita di monete da collezione in euro al di sopra del loro valore nominale.

Modifica n. 8

Modifica n. 8

Articolo 6, paragrafo 5, del regolamento proposto

«5.   Gli Stati membri adottano tutte le misure necessarie per evitare che le monete da collezione in euro vengano usate come strumento di pagamento, quali ad esempio confezione speciale, certificato di autenticità, precedente annuncio dell’autorità emittente o emissione al di sopra del valore nominale.»

«5.   Gli Stati membri adottano tutte le misure necessarie per scoraggiare che le monete da collezione in euro vengano usate come strumento di pagamento, quali ad esempio confezione speciale, certificato di autenticità, precedente annuncio dell’autorità emittente o vendita al di sopra del valore nominale.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

Gli Stati membri non dispongono di misure idonee a evitare che le monete da collezione in euro vengano usate come strumento di pagamento nello Stato membro emittente. Pertanto, la BCE consiglia di sostituire la parola «evitare» con «scoraggiare». Anche per ragioni di coerenza, la frase «emissione al di sopra del valore nominale» dovrebbe essere sostituita con «vendita al di sopra del valore nominale», che rispecchierebbe più precisamente il linguaggio usato nelle Conclusioni del Consiglio ECOFIN del 5 novembre 2002.

Gli Stati membri non dispongono di misure idonee a evitare che le monete da collezione in euro vengano usate come strumento di pagamento nello Stato membro emittente. Pertanto, la BCE consiglia di sostituire la parola «evitare» con «scoraggiare». Anche per ragioni di coerenza, la frase «emissione al di sopra del valore nominale» dovrebbe essere sostituita con «vendita al di sopra del valore nominale», che rispecchierebbe più precisamente il linguaggio usato nelle Conclusioni del Consiglio ECOFIN del 5 novembre 2002.

---

(1)  Il grassetto nel corpo del testo indica le parti di testo che la BCE propone di aggiungere. Il carattere barrato nel corpo del testo indica le parti di testo che la BCE propone di eliminare.

1

(2)  Si veda a tale riguardo, la Guida pratica comune del Parlamento europeo, del Consiglio e della Commissione destinata a coloro che partecipano alla redazione di testi legislativi delle istituzioni comunitarie, disponibile all’indirizzo http://eur-lex.europa.eu

2

(3)  Si veda la modifica n. 3.

3

(4)  Cfr. nota 3.

4

(5)  Si veda il terzo paragrafo del parere CON/2002/12.

5

---

ALLEGATO II

Proposte redazionali

| Testo proposto dalla Commissione | Modifiche proposte dalla BCE (1) |
| --- | --- |
| Modifiche proposte dalla BCE alla proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CE) n. 975/98 del 3 maggio 1998, riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione |
| Modifica n. 1 |
| Articolo 1 septies, paragrafo 4, del regolamento di modifica proposto (nuovo) |
| Nessun testo | «4.   Il disegno delle monete commemorative in euro destinate alla circolazione emesse collettivamente dagli Stati membri partecipanti non pregiudica i loro eventuali obblighi costituzionali.» |
| Nota esplicativa


  La presente proposta redazionale viene incontro a eventuali obblighi di diritto interno e consente il mantenimento delle tradizioni degli Stati membri in relazione all’emissione di monete commemorative in euro destinate alla circolazione. A tale ultimo riguardo, la BCE in linea di principio accoglie favorevolmente l’emissione di monete commemorative in euro nel rispetto delle singole tradizioni numismatiche e delle prassi degli Stati membri
   (2). |
| Modifica n. 2 |
| Articolo 1 octies, paragrafo 1, del regolamento di modifica proposto |
| «1.   Prima di approvare ufficialmente i disegni delle nuove facce nazionali delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione, gli Stati membri si informano a vicenda delle bozze dei disegni, delle incisioni sul bordo e del volume dell’emissione.» | «1.   Prima dell’approvazione ufficiale dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione, gli Stati membri si informano a vicenda delle bozze dei disegni, delle incisioni sul bordo e del volume dell’emissione.» |
| Nota esplicativa


  A fini linguistici, si raccomanda di chiarire che gli Stati membri hanno l’obbligo di informarsi reciprocamente sul volume dell’emissione delle monete in euro destinate alla circolazione prima che tali disegni siano approvati. Inoltre, secondo l’articolo 1 octies, paragrafi 2 e 3, è evidente che la Commissione verifica l’osservanza delle disposizioni del regolamento di modifica proposto e «decide successivamente e senza indugio se approvare o respingere il disegno». Pertanto, la BCE suggerisce di modificare la prima parte dell’articolo 1 octies, paragrafo 1, prevedendo che gli Stati membri svolgano un ruolo nell’approvazione formale delle bozze dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione. |
| Modifica n. 3 |
| Articolo 1 novies, lett. a) del regolamento di modifica proposto |
| «a) | non si applicano alle monete metalliche in euro destinate alla circolazione emesse prima dell’entrata in vigore del regolamento (UE) n. ... del Consiglio [una volta adottato il regolamento, inserirne il numero],» |

Testo proposto dalla Commissione

Modifiche proposte dalla BCE (1)

Modifiche proposte dalla BCE alla proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CE) n. 975/98 del 3 maggio 1998, riguardante i valori unitari e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione

Modifica n. 1

Articolo 1 septies, paragrafo 4, del regolamento di modifica proposto (nuovo)

Nessun testo

«4.   Il disegno delle monete commemorative in euro destinate alla circolazione emesse collettivamente dagli Stati membri partecipanti non pregiudica i loro eventuali obblighi costituzionali.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

La presente proposta redazionale viene incontro a eventuali obblighi di diritto interno e consente il mantenimento delle tradizioni degli Stati membri in relazione all’emissione di monete commemorative in euro destinate alla circolazione. A tale ultimo riguardo, la BCE in linea di principio accoglie favorevolmente l’emissione di monete commemorative in euro nel rispetto delle singole tradizioni numismatiche e delle prassi degli Stati membri
   (2).

La presente proposta redazionale viene incontro a eventuali obblighi di diritto interno e consente il mantenimento delle tradizioni degli Stati membri in relazione all’emissione di monete commemorative in euro destinate alla circolazione. A tale ultimo riguardo, la BCE in linea di principio accoglie favorevolmente l’emissione di monete commemorative in euro nel rispetto delle singole tradizioni numismatiche e delle prassi degli Stati membri

2

Modifica n. 2

Modifica n. 2

Articolo 1 octies, paragrafo 1, del regolamento di modifica proposto

octies

«1.   Prima di approvare ufficialmente i disegni delle nuove facce nazionali delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione, gli Stati membri si informano a vicenda delle bozze dei disegni, delle incisioni sul bordo e del volume dell’emissione.»

«1.   Prima dell’approvazione ufficiale dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete metalliche in euro destinate alla circolazione, gli Stati membri si informano a vicenda delle bozze dei disegni, delle incisioni sul bordo e del volume dell’emissione.»

Nota esplicativa

Nota esplicativa

A fini linguistici, si raccomanda di chiarire che gli Stati membri hanno l’obbligo di informarsi reciprocamente sul volume dell’emissione delle monete in euro destinate alla circolazione prima che tali disegni siano approvati. Inoltre, secondo l’articolo 1 octies, paragrafi 2 e 3, è evidente che la Commissione verifica l’osservanza delle disposizioni del regolamento di modifica proposto e «decide successivamente e senza indugio se approvare o respingere il disegno». Pertanto, la BCE suggerisce di modificare la prima parte dell’articolo 1 octies, paragrafo 1, prevedendo che gli Stati membri svolgano un ruolo nell’approvazione formale delle bozze dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione.

A fini linguistici, si raccomanda di chiarire che gli Stati membri hanno l’obbligo di informarsi reciprocamente sul volume dell’emissione delle monete in euro destinate alla circolazione prima che tali disegni siano approvati. Inoltre, secondo l’articolo 1 octies, paragrafi 2 e 3, è evidente che la Commissione verifica l’osservanza delle disposizioni del regolamento di modifica proposto e «decide successivamente e senza indugio se approvare o respingere il disegno». Pertanto, la BCE suggerisce di modificare la prima parte dell’articolo 1

paragrafo 1, prevedendo che gli Stati membri svolgano un ruolo nell’approvazione formale delle bozze dei disegni delle nuove facce nazionali delle monete in euro destinate alla circolazione

Modifica n. 3

Modifica n. 3

Articolo 1 novies, lett. a) del regolamento di modifica proposto

novies

«a)

non si applicano alle monete metalliche in euro destinate alla circolazione emesse prima dell’entrata in vigore del regolamento (UE) n. ... del Consiglio [una volta adottato il regolamento, inserirne il numero],»

una volta adottato il regolamento, inserirne il numero

| «a) | non si applicano alle monete metalliche in euro destinate alla circolazione prodotte prima dell’entrata in vigore del regolamento (UE) n. ... del Consiglio [una volta adottato il regolamento, inserirne il numero],» |
| --- | --- |

«a)

non si applicano alle monete metalliche in euro destinate alla circolazione prodotte prima dell’entrata in vigore del regolamento (UE) n. ... del Consiglio [una volta adottato il regolamento, inserirne il numero],»

prodotte

una volta adottato il regolamento, inserirne il numero

Nota esplicativa

Nota esplicativa

La BCE ritiene che l’articolo 1 novies, lettera a) riguarda le monete in euro destinate alla circolazione aventi corso legale prima dell’entrata in vigore del regolamento di modifica, mentre l’articolo 1 novies lettera b) fissa un periodo transitorio per cambiare gli stampi per i disegni sulle monete in euro destinate alla circolazione in conformità ai nuovi requisiti di disegno. A tale proposito, la BCE suggerisce di sostituire la parola «emesse» con la parola «prodotte» nell’articolo 1 novies, lettera a). Ciò estenderebbe l’ambito di esclusione di tale disposizione per coprire anche le scorte di monete in euro destinate alla circolazione già coniate dalle competenti autorità degli Stati membri partecipanti ma non aventi corso legale al momento dell’entrata in vigore del regolamento di modifica proposto. In tal modo, si stabilirebbe una tutela giuridica per tutti i costi sostenuti dalle banche centrali dell’Eurosistema in relazione alla produzione di monete in euro destinate alla circolazione che non abbiano ancora ottenuto corso legale fino al momento dell’entrata in vigore del regolamento di modifica proposto. La BCE rileva altresì che le monete in euro destinate alla circolazione emesse durante il periodo transitorio ai sensi dell’articolo 1 novies, lettera b), continuerebbero ad avere corso legale anche dopo la scadenza del periodo transitorio.

La BCE ritiene che l’articolo 1

lettera a) riguarda le monete in euro destinate alla circolazione aventi corso legale prima dell’entrata in vigore del regolamento di modifica, mentre l’articolo 1

lettera b) fissa un periodo transitorio per cambiare gli stampi per i disegni sulle monete in euro destinate alla circolazione in conformità ai nuovi requisiti di disegno. A tale proposito, la BCE suggerisce di sostituire la parola «emesse» con la parola «prodotte» nell’articolo 1

lettera a). Ciò estenderebbe l’ambito di esclusione di tale disposizione per coprire anche le scorte di monete in euro destinate alla circolazione già coniate dalle competenti autorità degli Stati membri partecipanti ma non aventi corso legale al momento dell’entrata in vigore del regolamento di modifica proposto. In tal modo, si stabilirebbe una tutela giuridica per tutti i costi sostenuti dalle banche centrali dell’Eurosistema in relazione alla produzione di monete in euro destinate alla circolazione che non abbiano ancora ottenuto corso legale fino al momento dell’entrata in vigore del regolamento di modifica proposto. La BCE rileva altresì che le monete in euro destinate alla circolazione emesse durante il periodo transitorio ai sensi dell’articolo 1

lettera b), continuerebbero ad avere corso legale anche dopo la scadenza del periodo transitorio

---

(1)  Il grassetto nel corpo del testo indica le parti di testo che la BCE propone di aggiungere. Il carattere barrato nel corpo del testo indica le parti di testo che la BCE propone di eliminare.

1

(2)  Si veda il terzo paragrafo del parere CON/2002/12.

2

---

IV Informazioni

INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Commissione europea

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/9

---

Tassi di cambio dell'euro (1)

15 settembre 2011

2011/C 273/03

1 euro =

| | Moneta | Tasso di cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dollari USA | 1,3795 |
| JPY | yen giapponesi | 105,67 |
| DKK | corone danesi | 7,4476 |
| GBP | sterline inglesi | 0,87295 |
| SEK | corone svedesi | 9,1940 |
| CHF | franchi svizzeri | 1,2062 |
| ISK | corone islandesi | |
| NOK | corone norvegesi | 7,7355 |
| BGN | lev bulgari | 1,9558 |
| CZK | corone ceche | 24,535 |
| HUF | fiorini ungheresi | 285,50 |
| LTL | litas lituani | 3,4528 |
| LVL | lats lettoni | 0,7092 |
| PLN | zloty polacchi | 4,3535 |
| RON | leu rumeni | 4,2960 |
| TRY | lire turche | 2,4540 |
| AUD | dollari australiani | 1,3416 |
| CAD | dollari canadesi | 1,3635 |
| HKD | dollari di Hong Kong | 10,7492 |
| NZD | dollari neozelandesi | 1,6778 |
| SGD | dollari di Singapore | 1,7161 |
| KRW | won sudcoreani | 1 536,31 |
| ZAR | rand sudafricani | 10,1860 |
| CNY | renminbi Yuan cinese | 8,8136 |
| HRK | kuna croata | 7,5125 |
| IDR | rupia indonesiana | 12 121,04 |
| MYR | ringgit malese | 4,2558 |
| PHP | peso filippino | 59,678 |
| RUB | rublo russo | 42,0550 |
| THB | baht thailandese | 41,813 |
| BRL | real brasiliano | 2,3680 |
| MXN | peso messicano | 17,7573 |
| INR | rupia indiana | 65,6020 |

Moneta

Tasso di cambio

USD

dollari USA

1,3795

JPY

yen giapponesi

105,67

DKK

corone danesi

7,4476

GBP

sterline inglesi

0,87295

SEK

corone svedesi

9,1940

CHF

franchi svizzeri

1,2062

ISK

corone islandesi

NOK

corone norvegesi

7,7355

BGN

lev bulgari

1,9558

CZK

corone ceche

24,535

HUF

fiorini ungheresi

285,50

LTL

litas lituani

3,4528

LVL

lats lettoni

0,7092

PLN

zloty polacchi

4,3535

RON

leu rumeni

4,2960

TRY

lire turche

2,4540

AUD

dollari australiani

1,3416

CAD

dollari canadesi

1,3635

HKD

dollari di Hong Kong

10,7492

NZD

dollari neozelandesi

1,6778

SGD

dollari di Singapore

1,7161

KRW

won sudcoreani

1 536,31

ZAR

rand sudafricani

10,1860

CNY

renminbi Yuan cinese

8,8136

HRK

kuna croata

7,5125

IDR

rupia indonesiana

12 121,04

MYR

ringgit malese

4,2558

PHP

peso filippino

59,678

RUB

rublo russo

42,0550

THB

baht thailandese

41,813

BRL

real brasiliano

2,3680

MXN

peso messicano

17,7573

INR

rupia indiana

65,6020

---

(1)  Fonte: tassi di cambio di riferimento pubblicati dalla Banca centrale europea.

---

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/10

---

Nuova faccia nazionale delle monete in euro destinate alla circolazione

2011/C 273/04

Image

Faccia nazionale della nuova moneta commemorativa da 2 euro destinata alla circolazione emessa dal Portogallo

Le monete in euro destinate alla circolazione hanno corso legale in tutta l'area dell'euro. Per informare i cittadini e quanti, nell'esercizio della loro professione, si ritrovano a maneggiare monete, la Commissione pubblica le caratteristiche dei disegni di tutte le nuove monete in euro (1). In conformità con le conclusioni del Consiglio del 10 febbraio 2009 (2), gli Stati membri e i paesi che hanno concluso con l'Unione un accordo monetario relativo all'emissione di monete in euro sono autorizzati a emettere monete commemorative in euro destinate alla circolazione nel rispetto di determinate condizioni, in particolare che si tratti unicamente di monete da 2 euro. Tali monete presentano le stesse caratteristiche tecniche delle altre monete da 2 euro, ma recano sulla faccia nazionale un disegno commemorativo di alta rilevanza simbolica a livello nazionale o europeo.

Paese di emissione: Portogallo

Oggetto della commemorazione: il 500o anniversario della nascita di Fernão Mendes Pinto, esploratore portoghese dei mari e dei paesi dell'Asia.

Descrizione del disegno: La parte interna della moneta reca una nave che veleggia su numerose iscrizioni ondiformi facenti riferimento al Portogallo, a Lisbona, al suo libro e ad alcune sue destinazioni di viaggio. La scritta «Portugal» campeggia al di sotto. Il suo nome attorniato dagli anni «1511» e «2011» figura sull'area superiore della parte interna.

Sull'anello esterno della moneta figurano le dodici stelle della bandiera dell'Unione europea.

Volume di emissione:

Data di emissione: settembre 2011

---

(1)  Cfr. GU C 373 del 28.12.2001, pag. 1, dove sono riportate le facce nazionali di tutte le monete emesse nel 2002.

(2)  Cfr. le conclusioni del Consiglio «Affari economici e finanziari» del 10 febbraio 2009 e la raccomandazione della Commissione, del 19 dicembre 2008, su orientamenti comuni per l'emissione di monete in euro destinate alla circolazione e loro relativa faccia nazionale, GU L 9 del 14.1.2009, pag. 52.

---

INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/11

---

Aggiornamento dei modelli di tessere rilasciate dai ministeri degli Affari esteri degli Stati membri ai membri accreditati delle missioni diplomatiche e delle rappresentanze consolari e alle loro famiglie, ai sensi dell'articolo 19, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 562/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, che istituisce un codice comunitario relativo al regime di attraversamento delle frontiere da parte delle persone (codice frontiere Schengen) (GU C 247 del 13.10.2006, pag. 85; GU C 153 del 6.7.2007, pag. 15; GU C 64 del 19.3.2009, pag. 18; GU C 239 del 6.10.2009, pag. 7; GU C 304 del 10.11.2010, pag. 6)

2011/C 273/05

La pubblicazione dei modelli di tessere rilasciate dai ministeri degli Affari esteri degli Stati membri ai membri accreditati delle missioni diplomatiche e delle rappresentanze consolari e alle loro famiglie, ai sensi dell'articolo 19, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 562/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 15 marzo 2006, che istituisce un codice comunitario relativo al regime di attraversamento delle frontiere da parte delle persone (codice frontiere Schengen), si basa sulle informazioni comunicate dagli Stati membri alla Commissione a norma dell'articolo 34 del codice frontiere Schengen.

Oltre alle pubblicazioni nella Gazzetta ufficiale, sul sito web della Direzione generale Affari interni è possibile consultare un aggiornamento mensile.

PAESI BASSI

Sostituisce le informazioni pubblicate nella GU C 247 del 13.10.2006

Status

Ad ogni persona privilegiata viene assegnato uno status che precisa la relativa categoria di appartenenza. Detto status è indicato sul documento per persone privilegiate mediante un codice.

Sono utilizzati i seguenti codici:

Presso le Ambasciate

| STATUS | CODICE |
| --- | --- |
| Personale diplomatico | AD |
| Personale tecnico e amministrativo | BD |
| Personale di servizio | ED |
| Domestici privati | PD |

STATUS

CODICE

Personale diplomatico

AD

Personale tecnico e amministrativo

BD

Personale di servizio

ED

Domestici privati

PD

Presso i Consolati

| STATUS | CODICE |
| --- | --- |
| Personale consolare | AC |
| Personale tecnico e amministrativo | BC |
| Personale di servizio | EC |
| Domestici privati | PC |

STATUS

CODICE

Personale consolare

AC

Personale tecnico e amministrativo

BC

Personale di servizio

EC

Domestici privati

PC

Presso le organizzazioni internazionali con sede nei Paesi Bassi

| STATUS | CODICE |
| --- | --- |
| Personale equiparato al personale diplomatico | AO |
| Personale tecnico e amministrativo | BO |
| Personale di servizio | EO |
| Domestici privati | PO o ZF |

STATUS

CODICE

Personale equiparato al personale diplomatico

AO

Personale tecnico e amministrativo

BO

Personale di servizio

EO

Domestici privati

PO o ZF

Casi particolari

In caso di rilascio di documenti d’identità a cittadini olandesi o a stranieri che risiedono in modo permanente nei Paesi Bassi, il precitato status di residenza viene corredato dei seguenti codici:

| — | NL, per i cittadini olandesi; |
| --- | --- |

—

NL, per i cittadini olandesi;

| — | DV, per i residenti permanenti. |
| --- | --- |

—

DV, per i residenti permanenti.

Image

Image

---

V Avvisi

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA

Commissione europea

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/13

---

AIUTO DI STATO — BULGARIA

Aiuto di Stato SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) e SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) — Presunti aiuti sotto forma di scambio di terreni forestali di proprietà privata con terreni demaniali

Invito a presentare osservazioni ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea

(Testo rilevante ai fini del SEE)

2011/C 273/06

Con lettera datata 29 giugno 2011, riprodotta nella lingua facente fede dopo la presente sintesi, la Commissione ha comunicato alla Bulgaria la propria decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea in relazione alla (presunta) misura di aiuto in oggetto.

La Commissione invita gli interessati a presentare osservazioni in merito all’aiuto riguardo al quale viene avviato il procedimento entro un mese dalla data della presente pubblicazione, inviandole al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale della Concorrenza |
| Protocollo Aiuti di Stato |
| J-70 3/219 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Commissione europea

Direzione generale della Concorrenza

Protocollo Aiuti di Stato

J-70 3/219

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dette osservazioni saranno comunicate alla Bulgaria. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni, la loro identità non sarà rivelata.

TESTO DELLA SINTESI

DESCRIZIONE DELLA MISURA IN ESAME

Il 17 luglio 2008 la Commissione ha ricevuto una denuncia il cui autore ha chiesto di restare anonimo. Tale denuncia riguardava un presunto aiuto di Stato derivante dallo scambio di terreni demaniali con terreni di proprietà privata in Bulgaria. Si ipotizza che nello scambio tra terreni forestali pubblici e privati lo Stato bulgaro abbia applicato un prezzo inferiore al valore di mercato. In diversi casi in seguito allo scambio è stata modificata la destinazione d’uso dei terreni (ad esempio da foresta a terreno edificabile), da cui è conseguito un ulteriore aumento di valore.

Sia lo scambio, sia il cambio della destinazione d’uso dei terreni si rifacevano a disposizioni legislative bulgare entrate in vigore prima dell’adesione del paese all’Unione europea. Lo scambio di terreni forestali con controparti private e il successivo cambio della destinazione d’uso sono stati rispettivamente vietati e sospesi nel 2009. I denuncianti chiedono che il presunto aiuto posto in essere dallo scambio e dal cambiamento di destinazione d’uso dei terreni sia dichiarato illegittimo e incompatibile e che sia recuperato dalle autorità bulgare.

Secondo i denuncianti, i potenziali beneficiari dell’aiuto sono persone fisiche, imprese private o comuni, spesso attivi nello sviluppo del settore immobiliare e/o turistico, che hanno scambiato i terreni forestali di loro proprietà con foreste demaniali.

I denuncianti ritengono inoltre che l’aiuto di Stato nel quadro dello scambio di terreni forestali si configuri in due fasi distinte. In una prima fase le foreste demaniali sarebbero scambiate con terreni forestali privati a condizioni inique, soprattutto in ragione della posizione strategica delle foreste demaniali. Successivamente, l’autorità competente autorizzerebbe il cambio della destinazione d’uso del terreno forestale precedentemente di proprietà pubblica, nonché la sua riqualificazione in area urbanizzata, consentendo dunque uno sviluppo immobiliare. Tale pratica, che risulta dalla combinazione delle due fasi, permetterebbe alle imprese di conseguire un beneficio economico, dal momento che i prezzi per il terreno demaniale applicati in sede di scambio e/o il successivo cambio della destinazione d’uso risulterebbero inferiori al prezzo di mercato di terreni analoghi in vendita sul mercato. La legislazione bulgara in vigore realizzerebbe quindi un aiuto di Stato.

I prezzi dei terreni forestali scambiati dallo Stato in veste di proprietario sono determinati sulla base di uno specifico regolamento bulgaro, ossia il regolamento sul calcolo dei prezzi di base, dei prezzi per i terreni nelle aree di esclusione e l’istituzione di diritti d’uso e di servitù per foreste e terreni forestali («regolamento sui prezzi di base»).

Il prezzo determinato in applicazione del regolamento sui prezzi di base sarebbe inferiore al prezzo di mercato. Inoltre, i coefficienti per la determinazione dei prezzi amministrati non sono stati (sufficientemente) aggiornati tra il 2004 e il 2010. Pertanto, secondo i denuncianti, nelle operazioni di scambio non sarebbe mai stato applicato l’effettivo prezzo di mercato delle foreste demaniali.

VALUTAZIONE DELL’AIUTO

Le autorità bulgare non hanno notificato, prima di darvi esecuzione, una misura relativa alla concessione di aiuti nel quadro dello scambio di terreni forestali conformemente dell’articolo 108, paragrafo 3, del TFUE. Pertanto, se la Commissione ritenesse che in questo caso si configuri un aiuto di Stato, tale aiuto sarebbe illegale. Inoltre, se l’aiuto in oggetto fosse considerato non compatibile con il mercato interno, sarebbe soggetto a recupero.

In seguito a una valutazione preliminare, la Commissione nutre dubbi sul fatto che il metodo applicato dalla Bulgaria per stabilire i prezzi amministrativi dell’aiuto comporti risultati che si avvicinino il più possibile ai prezzi di mercato, in particolare in situazioni caratterizzate da forti rincari. Pertanto, la Commissione non può escludere che le operazioni di scambio di terreni forestali costituiscano un aiuto di Stato. La Commissione allo stato attuale non può escludere in via definitiva che lo scambio non sia intrinsecamente legato agli eventuali successivi cambi della destinazione del terreno autorizzati mediante procedura amministrativa e che possono comportare vantaggi per conto dei proprietari dei terreni oggetto di scambio. In questa fase la Commissione non può inoltre escludere con certezza che il cambio della destinazione d’uso dei terreni oggetto di scambio costituisca un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. In linea di massima, la Commissione esprime dei dubbi circa il fatto che il meccanismo che permette di definire i prezzi dei terreni includa elementi di aiuto di Stato, che le operazioni di scambio e il conseguente cambio della destinazione d’uso del terreno non siano intrinsecamente legati e che il cambio della destinazione d’uso del terreno non implichi un aiuto di Stato.

La Commissione non è in possesso di alcuna informazione che consenta di concludere che qualsiasi aiuto posto in essere dallo scambio di terreni forestali e dal successivo cambio della destinazione d’uso dei terreni permetterebbe di conseguire gli obiettivi dell’Unione europea o potrebbe essere concesso in conformità con i pertinenti criteri di compatibilità fissati nei vari strumenti di aiuto di Stato. Pertanto, la Commissione solleva dubbi circa la compatibilità delle misure in questione con il mercato interno.

TESTO DELLA LETTERA

«Комисията би желала да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от Вашите власти относно мерките, посочени по-горе, реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“).

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907). |
| --- | --- |

(1)

На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907).

| (2) | Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375). |
| --- | --- |

(2)

Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375).

| (3) | На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063). |
| --- | --- |

(3)

На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063).

| (4) | На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(4)

На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си.

| (5) | На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008). |
| --- | --- |

(5)

На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008).

| (6) | По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123). |
| --- | --- |

(6)

По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123).

| (7) | На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008. |
| --- | --- |

(7)

На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008.

| (8) | По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(8)

По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си.

| (9) | На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635). |
| --- | --- |

(9)

На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635).

| (10) | На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи.

| (11) | На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(11)

На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (12) | На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777). |
| --- | --- |

(12)

На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777).

| (13) | На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272). |
| --- | --- |

(13)

На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272).

| (14) | На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777). |
| --- | --- |

(14)

На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777).

| (15) | На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(15)

На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (16) | На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737). |
| --- | --- |

(16)

На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737).

| (17) | На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003). |
| --- | --- |

(17)

На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003).

| (18) | На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г. |
| --- | --- |

(18)

На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г.

| (19) | С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08. |
| --- | --- |

(19)

С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08.

| (20) | На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията. |
| --- | --- |

(20)

На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията.

2.   ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

| (21) | След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост. |
| --- | --- |

(21)

След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост.

| (22) | Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

(22)

Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост.

| (23) | Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност. |
| --- | --- |

(23)

Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност.

| (24) | Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече. |
| --- | --- |

(24)

Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече.

| (25) | Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(25)

Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г.

| (26) | На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти. |
| --- | --- |

(26)

На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти.

2.1.   Бенефициерите

| (27) | Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост. |
| --- | --- |

(27)

Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост.

2.2.   Размерът на помощта

| (28) | На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis. |
| --- | --- |

(28)

На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis.

2.3.   Предоставяне на помощта според жалбоподателите

| (29) | Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ.

| (30) | Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“). |
| --- | --- |

(30)

Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“).

| (31) | Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост. |
| --- | --- |

(31)

Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост.

| (32) | Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика. |
| --- | --- |

(32)

Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика.

2.4.   Предварително становище на българските власти

| (33) | Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“). |
| --- | --- |

(33)

Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“).

| (34) | След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(34)

След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

| (35) | Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:







  Годината, през която е извършена замяната | Брой замени | Случаи на променен статут на земята |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 г. | 15 | 3 |
| 2007 г. | 23 | 8 |
| 2008 г. | 62 | 4 |
| 2009 г. | 47 | 0 |

(35)

Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:

Годината, през която е извършена замяната

Брой замени

Случаи на променен статут на земята

2006 г.

15

3

2007 г.

23

8

2008 г.

62

4

2009 г.

47

0

| (36) | Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет. |
| --- | --- |

(36)

Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.

| (37) | Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България. |
| --- | --- |

(37)

Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България.

| (38) | Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби. |
| --- | --- |

(38)

Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби.

2.5.   Уведомяване за държавна помощ

| (39) | Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ. |
| --- | --- |

(39)

Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ.

2.6.   Правно основание

| (40) | Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:






  а) | Законът за горите на България; |
| --- | --- | --- |

(40)

Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:

а)

Законът за горите на България;

| б) | Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд; |
| --- | --- |

б)

Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд;

| в) | Законът за държавната собственост (6) |
| --- | --- |

в)

Законът за държавната собственост (6)

| г) | Законът за задълженията и договорите (7). |
| --- | --- |

г)

Законът за задълженията и договорите (7).

3.   ОЦЕНКА НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ПОМОЩ И НА НЕЙНАТА СЪВМЕСТИМОСТ

3.1.   Наличие на държавна помощ

| (41) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(41)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

3.1.1.   Неразривна връзка между замяната и промяната на предназначението на земята

| (42) | Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8) |
| --- | --- |

(42)

Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8)

| (43) | От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка. |
| --- | --- |

(43)

От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка.

| (44) | С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани. |
| --- | --- |

(44)

С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани.

| (45) | Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката. |
| --- | --- |

(45)

Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката.

3.1.2.   Потенциална държавна помощ при промяна на предназначението на земята

| (46) | Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ.

| (47) | Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(47)

Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

3.1.3.   Потенциална държавна помощ при замяната на горска земя

3.1.3.1.   Замените като обща мярка

| (48) | При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ. |
| --- | --- |

(48)

При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ.

| (49) | Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето. |
| --- | --- |

(49)

Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето.

| (50) | С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка.

3.1.3.2.   Държавна помощ при сделките за замени

| (51) | С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(51)

С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

Общи

| (52) | В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение. |
| --- | --- |

(52)

В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение.

| (53) | Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10). |
| --- | --- |

(53)

Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10).

| (54) | В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка. |
| --- | --- |

(54)

В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка.

| (55) | В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт. |
| --- | --- |

(55)

В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт.

| (56) | Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:






  а) | Независима експертна оценка
  Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.
  „Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:






  — | е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:

а)

Независима експертна оценка

Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.

„Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:

—

е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация,

| — | има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите. |
| --- | --- |

—

има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите.

Ако в някоя държава-членка няма установена съответна академична квалификация, оценителят на активи би трябвало да бъде член на призната професионална организация, занимаваща се с оценка на земя и сгради, или:

| — | да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут, |
| --- | --- |

—

да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут,

| — | да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място. |
| --- | --- |

—

да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място.

Оценителят би трябвало да е независим в изпълнение на задачите си, т.е. публичните органи не би трябвало да имат право да му дават нареждания по отношение на резултата от оценката му. Държавните служби за оценка и държавните служители или други служители следва да се считат за независими, при условие че може на практика да се изключи упражняване на противозаконно влияние върху техните заключения.

„Пазарна стойност“ означава цената, на която биха могли да бъдат продадени земята и сградите съгласно частен договор между склонния да продаде продавач и необвързан купувач в деня на оценката, като се приема, че собствеността е публично предложена на пазара, пазарните условия позволяват редовна продажба и е предоставен достатъчен срок за водене на преговори за продажба, съобразен с характера на собствеността.

Оценка преди сделката

| (57) | Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(57)

Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

Независимост на оценителите

| (58) | Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“. |
| --- | --- |

(58)

Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“.

| (59) | На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя. |
| --- | --- |

(59)

На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя.

Пазарна цена, определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка

| (60) | Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. |
| --- | --- |

(60)

Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка.

| (61) | Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена. |
| --- | --- |

(61)

Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена.

| (62) | Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота). |
| --- | --- |

(62)

Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота).

| (63) | Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

(63)

Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени.

| (64) | Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:
  Km = 1 + g + m + s + р, където:






  s – | коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25) |
| --- | --- | --- |
| m – | коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20) |
| p – | коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2) |
| g = | изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи: |

(64)

Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:

Km = 1 + g + m + s + р, където:

s –

коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25)

m –

коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20)

p –

коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2)

g =

изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи:

| Група 1 | Група 2 | Група 3 | Група 4 | Група 5 | Група 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| София (от 0,00 до 0,7) | Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50) | Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40) | Други областни градове (от 0,00 до 0,35) | Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30) | Други общински центрове (от 0,00 до 0,10) |

Група 1

Група 2

Група 3

Група 4

Група 5

Група 6

София (от 0,00 до 0,7)

Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)

Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)

Други областни градове (от 0,00 до 0,35)

Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)

Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)

| (65) | Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу: | Добавка
  (BGN/хектари) |
| --- | --- | --- |
| София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето | 5 000 |
| Населени места от I и II категория | 2 000 |
| Населени места III и IV категория | 1 000 |
| Населени места от V и VI категория | 500 |
| Населени места от VII и VIII категория | 0 |

(65)

Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу:

Добавка

(BGN/хектари)

София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето

5 000

Населени места от I и II категория

2 000

Населени места III и IV категория

1 000

Населени места от V и VI категория

500

Населени места от VII и VIII категория

0

| (66) | Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята. |
| --- | --- |

(66)

Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята.

| (67) | Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност. |
| --- | --- |

(67)

Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.

| (68) | Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път. |
| --- | --- |

(68)

Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път.

| (69) | Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест). |
| --- | --- |

(69)

Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест).

| (70) | По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот. |
| --- | --- |

(70)

По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот.

| (71) | За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:






  Черноморско крайбрежие, първа зона | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Черноморско крайбрежие, втора зона | К = 5 |
| Курортни зони, курорти и селища с национално значение | К = 4 |
| Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии | К = 3 |
| Курортни зони, курорти и селища с местно значение | К = 4 |

(71)

За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:

Черноморско крайбрежие, първа зона

К = 6

Черноморско крайбрежие, втора зона

К = 5

Курортни зони, курорти и селища с национално значение

К = 4

Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии

К = 3

Курортни зони, курорти и селища с местно значение

К = 4

| (72) | В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи. |
| --- | --- |

(72)

В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.

| (73) | Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“. |
| --- | --- |

(73)

Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“.

| (74) | На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища. |
| --- | --- |

(74)

На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища.

| (75) | В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“ |
| --- | --- |

(75)

В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“

Пазарна стойност към датата на оценката и предоставяне на икономическо предимство

| (76) | Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(76)

Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

| (77) | На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод. |
| --- | --- |

(77)

На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод.

| (78) | През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци. |
| --- | --- |

(78)

През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци.

| (79) | В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени. |
| --- | --- |

(79)

В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени.

| (80) | В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията. |
| --- | --- |

(80)

В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията.

| (81) | Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени. |
| --- | --- |

(81)

Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени.

| (82) | Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г. |
| --- | --- |

(82)

Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г.

| (83) | Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ). |
| --- | --- |

(83)

Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ).

Оставащи условия от член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (84) | Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори. |
| --- | --- |

(84)

Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори.

| (85) | Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(85)

Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС.

3.1.4.   Заключение относно наличието на държавна помощ

| (86) | С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата. |
| --- | --- |

(86)

С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата.

| (87) | В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:






  i) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; |
| --- | --- | --- |

(87)

В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:

i)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;

| ii) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

ii)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.

Тогава размерът на държавната помощ би се равнявал на стойността на ii), намалена със стойността на i).

Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата в административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, който е включен в транзакцията.

3.2.   Законосъобразност на възможната помощ

| (88) | Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване. |
| --- | --- |

(88)

Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване.

| (89) | Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14). |
| --- | --- |

(89)

Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14).

3.3.   Съвместимост на потенциалната държавна помощ

| (90) | Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(90)

Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар.

| (91) | Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(91)

Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар.

| (92) | Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар.

| (93) | По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(93)

По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (94) | Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки.

| (95) | Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(95)

Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар.

3.4.   Съмнения и основания за откриване

| (96) | Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(96)

Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (97) | Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение. |
| --- | --- |

(97)

Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение.

| (98) | В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана. |
| --- | --- |

(98)

В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана.

| (99) | Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. |
| --- | --- |

(99)

Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната.

| (100) | Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела. |
| --- | --- |

(100)

Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела.

| (101) | Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността.

| (102) | В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ. |
| --- | --- |

(102)

В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ.

4.   РЕШЕНИЕ

| (103) | С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта. |
| --- | --- |

(103)

С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта.

| (104) | По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя. |
| --- | --- |

(104)

По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя.

| (105) | Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера. |
| --- | --- |

(105)

Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера.

| (106) | Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.» |
| --- | --- |

(106)

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.»

---

(1)  Българският Закон за горите, обнародван в ДВ, бр. No 125 от 29 декември1997 г.

1

(2)  Приета с Постановление на Министерски съвет No 252 от 6 ноември 2003 г., обнародвана в българския Държавен вестник, бр. No 101 от 18 ноември 2003 г. (последно изменена в ДВ, бр. No 1 от 5 януари 2007 г.).

2

(3)  Жалбоподателите изчисляват, че размерът на помощта при 15 сделки, избрани от 147 замени, вече би бил между 55 млн. евро (ако се отчита само замяната) и 126 млн. евро (ако се вземе предвид промяната в предназначението на земята). Според предоставената от тях информация размерът на помощта във всяка една от тези 15 сделки (без да се взема предвид потенциалната промяна в предназначението на земята) варира от 340 360 EUR до 27,9 млн. евро. Въпреки че тази оценка се отнася единствено до разликата между административната и пазарната цена на горските парцели държавна собственост (т.е. предимство за частната страна), като се има предвид, че парцелите частна собственост са били като цяло разположени в по-малко атрактивни райони, разликата между тяхната административна и пазарна цена (т.е. предимство за публичната страна) изглежда не толкова голяма. Поради това жалбоподателите твърдят, че действителният размер на държавната помощ, предоставена на частната страна, т.е. разликата между предимствата за частната страна и предимствата за публичната страна, все още би могла да бъде значителна.

3

(4)  Въз основа на информацията, предоставена от властите, това изглежда обхваща само 3 общини. За останалата част от страната те не предоставиха информация.

4

(5)  ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3.

5

(6)  Обнародван в ДВ No 44 от 21 май 1996 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 41 от 2 юни 2009 г.)

6

(7)  Обнародван в ДВ No 275 от 22 ноември 1950 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 50 от 30 май 2008 г.)

7

(8)  Неизвестен брой планирани промени на предназначението могат да бъдат блокирани от мораториума, наложен през 2009 г.

8

(9)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

9

(10)  Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3).

10

(11)  В случаите, когато един имот попада едновременно в повече от една зона, при оценяването му се взема под внимание по-високият коефициент.

11

(12)  Дело C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, [2010], Сборник, стр. I-0000, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:62009J0239:EN:HTML

12

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(13)  В тази връзка, моля, отбележете, че схемата на замени не е била въведена преди 1994 г., не е била включена като съществуваща помощ в приложение към Договора за присъединяване на България, нито е било отправено уведомление за нея по време на междинния механизъм. Поради това не може да се счита, че тя представлява съществуваща държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета.

13

(14)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

14

(15)  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

15

---

ALTRI ATTI

Commissione europea

| 16.9.2011 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 273/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 273/26

---

Pubblicazione di una domanda ai sensi dell’articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d’origine dei prodotti agricoli e alimentari

2011/C 273/07

La presente pubblicazione conferisce il diritto di opporsi alla domanda ai sensi dell’articolo 7 del regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio (1). Le dichiarazioni di opposizione devono pervenire alla Commissione entro sei mesi dalla data della presente pubblicazione.

DOCUMENTO UNICO

REGOLAMENTO (CE) N. 510/2006 DEL CONSIGLIO

«ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ» (FASOLIA VANILIES FENEOU)

N. CE: EL-PGI-0005-0839-21.12.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denominazione:

«Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou)

2.   Stato membro o paese terzo:

Grecia

3.   Descrizione del prodotto agricolo o alimentare:

3.1.   Tipo di prodotto:

| Classe 1.6. | Ortofrutticoli e cereali, freschi o trasformati |
| --- | --- |

Classe 1.6.

Ortofrutticoli e cereali, freschi o trasformati

3.2.   Descrizione del prodotto a cui si applica la denominazione di cui al punto 1:

I «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) sono fagioli secchi e sgranati di una popolazione locale della specie di legumi Phaseolus vulgaris.

Caratteristiche fisiche: i fagioli sono di colore bianco, forma ovale e dimensioni molto piccole — 1 000 semi hanno un peso compreso fra 270 g e 280 g, il che fa sì che siano classificati fra le varietà piccole, e presentano un tegumento sottile.

I «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) sono un alimento proteico (contengono almeno il 18 % di proteine). Le caratteristiche chimiche che differenziano i «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) dagli altri fagioli in commercio sono qui di seguito elencate:

| S/N | Parametro | Fasolia Vanilies Feneou | Altri fagioli (della specie Phaseolus vulgaris) | Conclusioni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fibre alimentari | 27,9-29,9 % p/p | 13,2 % p/p | fino al 54,4 % di fibre alimentari in più |
| 2 | Grassi | 1,7-1,9 % p/p | 2-2,5 % p/p | fino al 10 % di grassi in meno |
| 3 | Valore energetico | 225-233 kcal/100 g | 296 kcal/100 g | apporto calorico inferiore |
| 955-963 kJ/100 g | 1 236 kJ/100 g |
| 4 | Calcio | 2 970-2 988 mg/kg | 1 312 mg/kg | fino al 56 % di apporto di calcio in più |
| 5 | Sodio | 97,1-98,1 mg/kg | 354 mg/kg | contenuto di sale inferiore |
| 6 | Ceneri | 3,9-4,1 % w/w | 4,4 % w/w | contenuto di ceneri inferiore |

S/N

Parametro

Fasolia Vanilies Feneou

Altri fagioli (della specie Phaseolus vulgaris)

Conclusioni

1

Fibre alimentari

27,9-29,9 % p/p

13,2 % p/p

fino al 54,4 % di fibre alimentari in più

2

Grassi

1,7-1,9 % p/p

2-2,5 % p/p

fino al 10 % di grassi in meno

3

Valore energetico

225-233 kcal/100 g

296 kcal/100 g

apporto calorico inferiore

955-963 kJ/100 g

1 236 kJ/100 g

4

Calcio

2 970-2 988 mg/kg

1 312 mg/kg

fino al 56 % di apporto di calcio in più

5

Sodio

97,1-98,1 mg/kg

354 mg/kg

contenuto di sale inferiore

6

Ceneri

3,9-4,1 % w/w

4,4 % w/w

contenuto di ceneri inferiore

I «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) presentano caratteristiche organolettiche che li differenziano dagli altri fagioli rendendoli particolarmente attraenti per il consumatore: il gusto dolce, la cottura rapida al termine della quale i grani restano interi, teneri e la buccia non si stacca.

3.3.   Materie prime (solo per i prodotti trasformati):

—

3.4.   Alimenti per animali (solo per i prodotti di origine animale):

—

3.5.   Fasi specifiche della produzione che devono avere luogo nella zona geografica delimitata:

Tutte le fasi del processo di produzione dalla coltivazione (preparazione del suolo, applicazione di fertilizzanti, semina, irrigazione, lotta contro le piante infestanti, misure fitosanitarie) alla raccolta, essiccatura e sgranatura del prodotto devono avere luogo all’interno della zona geografica delimitata.

3.6.   Norme specifiche in materia di affettatura, grattugiatura, confezionamento, ecc.:

—

3.7.   Norme specifiche in materia di etichettatura:

Per l’etichettatura del prodotto, occorre riportare sulla confezione il nome «ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ» Π.Γ.Ε. («Fasolia Vanilies Feneou» IGP), e ogni altra indicazione prevista dalla normative nazionale e unionale.

4.   Delimitazione concisa della zona geografica:

La zona geografica delimitata per la produzione dei fagioli «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) è rappresentata dal territorio dell’intero comune di Feneos, situato nella prefettura di Corinto nella regione del Peloponneso.

La zona di coltivazione dei fagioli nel territorio di Feneos è una pianura circoscritta con una superficie coltivata pari a 47 100stremmas (4 710 ettari), protetta dalle catene montuose di Helmos — Dourdouvana, Killini, Oliyirtos — Saïtas. Il bacino circoscritto di Feneos (lago artificiale) rappresenta una caratteristica specifica del Peloponneso; è circondato da una foresta di abeti e pini che si estende fino alla riva del lago. Questo ambiente specifico e unico nel suo genere, caratterizzato da montagne coperte da foreste che circondano la pianura di Feneos, insieme al lago artificiale di Doxa, contribuisce alla creazione di un microclima particolarmente adatto alla coltivazione di un prodotto di elevata qualità.

5.   Legame con la zona geografica:

5.1.   Specificità della zona geografica:

Suolo

Il suolo è profondo e fertile. Ha una composizione prevalente che varia dalla sabbia argillosa all’argilla sabbiosa e presenta un elevato livello di ritenzione idrica. È ricco di calcio e fosforo, ma presenta un basso contenuto di potassio e magnesio. In gran parte dei casi, i suoli sono leggermente acidi (pH < 7). I «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) vengono coltivati sul letto del vecchio lago naturale Doxa, che ha mantenuto la sua umidità relativa. Questi fattori contribuiscono tutti a favorire la coltivazione dei «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou).

Clima

Il clima della regione è in generale continentale, con inverni freddi ed estati fresche. Grazie tuttavia alle estese foreste che coprono le montagne circostanti la pianura di Feneos, la zona gode di un clima più mite con inverni più umidi ed estati più fresche. Le temperature medie mensili sono di 28,8 °C (massima) e 0,6 °C (minima), mentre la temperatura media annuale è di 12,8 °C.

Il clima mite primaverile della regione è favorito altresì dalla presenza del lago Doxa. La piovosità media annua della zona è di 600 millilitri. I fagioli sono piante con un elevato fabbisogno d’acqua e l’associazione fra temperature ottimali e umidità relativa contribuisce a creare le condizioni ideali per favorirne la crescita.

Fattori umani

Il fattore umano consente di sfruttare al meglio il suolo e le condizioni climatiche della regione di Feneos ed è fondamentale per la produzione di fagioli di elevata qualità e la diffusione della loro reputazione oltre i confini della prefettura.

I metodi di coltivazione dei produttori di Feneos si basano su anni di esperienza e su una tradizione tramandata di generazione in generazione e consistono in operazioni manuali, dalla semina all’essiccatura e alla sgranatura, nell’impiego di quantità minime di pesticidi e fertilizzanti chimici e nella selezione esclusiva ad opera degli stessi agricoltori dei semi di «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) da utilizzarsi per la semina dell’anno successivo per salvaguardare la purezza della materia vegetale.

5.2.   Specificità del prodotto:

I fagioli «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) sono coltivati sistematicamente nella regione di Feneos dalla fine del 19o secolo. La specie viene coltivata da diversi anni in virtù delle speciali caratteristiche distintive dei fagioli: le dimensioni molto piccole, il colore bianchissimo e la brillantezza, la forma ovale e non reniforme come gran parte degli altri fagioli, con il tegumento sottile a garanzia di una migliore e più rapida cottura, il gusto più dolce e l’elevato valore nutritivo.

Il nome locale «Vanilia» è stato attribuito ai fagioli dagli stessi agricoltori per sottolineare il colore unico e il particolare gusto dolciastro che ricorda la vaniglia. Questi attributi specifici di qualità distinguono il prodotto dagli altri fagioli e lo rendono più ricercato sul mercato.

5.3.   Legame causale tra la zona geografica e la qualità o le caratteristiche del prodotto (per le DOP) o una qualità specifica, la reputazione o altre caratteristiche del prodotto (per le IGP):

Descrizione del legame tra la qualità del prodotto e l’area geografica delimitata

Le caratteristiche dei fagioli «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) sono legate alle condizioni climatiche e al suolo della regione, nonché all’uso della materia vegetale adattata all’ambiente locale.

I «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) si adattano in modo ottimale al clima continentale e alle condizioni del suolo e crescono pertanto molto bene in questa regione. I terreni ben drenati, di composizione media e caratterizzati da una leggera acidità, insieme agli inverni relativamente miti e umidi e alle estati fresche, hanno effetti estremamente positivi sulla qualità del raccolto e consentono di ottenere semi dall’aspetto brillante, dal tegumento sottile e dalla polpa tenera. Grazie a queste condizioni si possono produrre fagioli con una buona capacità di assorbimento d’acqua, un basso contenuto di ceneri e proprietà organolettiche migliori, quali ad esempio il particolare gusto dolce e la facilità di cottura.

Inoltre, l’ambiente naturale unico nel suo genere della regione con le montagne che offrono alla pianura di Feneos una protezione naturale dai venti forti, il lago Doxa artificiale e la foresta di abeti e pini circostante che ne lambisce le rive svolgono un ruolo fondamentale nel creare le condizioni ottimali per la crescita di questi fagioli e la loro differenziazione da specie simili di fagioli coltivate altrove.

I metodi di coltivazione impiegati dagli agricoltori locali da oltre 100 anni, insieme alle favorevoli condizioni pedoclimatiche e ambientali, contribuiscono alle specifiche caratteristiche del prodotto. Le tecniche di coltivazione dei produttori di fagioli sono le stesse impiegate dai loro antenati e gran parte del lavoro, come le attività di vangatura, raccolta, selezione e confezionamento, viene ancor oggi svolto manualmente. Il risultato è un prodotto di bell’aspetto e uniforme, privo di impurità e semi rotti. L’impiego ridotto di pesticidi e fertilizzanti chimici che deteriorano il prodotto e la selezione rigorosa dei semi per il raccolto dell’anno successivo allo scopo di preservare la purezza della varietà locale di «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou), consentono di ottenere un prodotto di elevata qualità.

Lo stretto legame fra il prodotto e l’area geografica delimitata, nonché la produzione molto localizzata nella pianura di Feneos, sono stati evidenziati dai ripetuti tentativi di coltivazione in altre zone produttrici di fagioli, site nelle vicinanze. Tali tentativi non hanno avuto successo: la qualità dei fagioli coltivati al di fuori dell’area geografica delimitata è considerevolmente inferiore, in particolare relativamente all’aspetto, alla sottigliezza del tegumento e al gusto.

Descrizione del legame della reputazione del prodotto con l’area geografica delimitata

Una pubblicazione in due volumi di Vassilios Sarlis sul folklore dell’area di Feneos contiene riferimenti che testimoniano l’importanza della coltura dei «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) nella regione e la loro reputazione di fagioli molto saporiti. Nella mitologia greca, i legumi erano doni della dea Demetra (Cerere) agli abitanti di Feneos in cambio dell’ospitalità offerta alla dea durante la sua ricerca della figlia Persefone (Proserpina) che era stata rapita da Plutone, che tentò di condurla a forza nell’Ade attraverso le profondità del lago Feneos. Gli abitanti della regione di Feneos furono pertanto i primi a nutrirsi di legumi ed è forse per questo motivo che i loro fagioli divennero noti come i fagioli più saporiti. La pubblicazione riferisce altresì che i fagioli sono il legume più comunemente consumato, seguito da lenticchie e ceci.

Nella regione la coltivazione sistematica dei fagioli è iniziata alla fine del 19o secolo, con il prosciugamento del lago di Feneos. La fama del prodotto e il suo stretto legame con la regione di Feneos sono documentati come segue:

documento del 25 marzo 1910, rilasciato dal giudice di pace di Feneos, relativo al pagamento di una somma a titolo di risarcimento da parte di un allevatore di bestiame a un produttore di fagioli, a causa dei danni provocati dai suoi animali al raccolto dell’agricoltore;

attività di ricerca condotta da Panos Dimitrios (PhD) sulla coltura intensiva dei fagioli di varietà «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) nella regione negli anni 50 del secolo scorso;

Fasolada Festival, considerato dal quotidiano Eleftheros Tipos un’importante attrattiva turistica, che si tiene nell’ottobre di ogni anno a partire dal 1980 nel paese di Steno di Feneos (nel periodo della raccolta dei «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) in considerazione dell’importanza della coltura nella regione e del fatto che la reputazione di questa varietà di fagioli si è diffusa in lungo e in largo;

dati prodotti dall’Istituto ellenico di statistica, che documentano la coltivazione continua dei fagioli «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) dal 1993 al 2003;

controlli svolti dalla Direzione per l’agricoltura della Prefettura di Corinto nell’ambito dei regimi di indennità compensativa e pagamento unico, in base ai quali risulta che i «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) vengono tradizionalmente coltivati nella regione da molti anni e sono di qualità eccellente;

la testimonianza di un visitatore della regione, che descrive ricordi d’infanzia legati alla pianura di Feneos e ai suoi deliziosi fagioli al sapore di vaniglia;

i famosi «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) sono stati oggetto di menzione in due numeri del quotidiano Kathimerini, rispettivamente il 24 ottobre 2006 e il 17 novembre 2007;

la tradizionale zuppa di fagioli fasolada fatta con i «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) è menzionata dal quotidiano Ta Nea del 16 febbraio 2007 e dal quotidiano Eleftheros Tipos del 4 ottobre 2008;

durante il programma televisivo Boukia kai Sinkhorio di Ilias Mamalakis gli spettatori hanno potuto assistere alla preparazione dei «Boulia (Polispori) Feneos», con i tipici «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) fra gli ingredienti principali;

i «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) sono stati l’argomento di due edizioni del programma Menoume Ellada trasmesso dalla televisione statale a ottobre 2006 e 2007 e da ET3 a febbraio 2009;

i «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou) godono di particolare apprezzamento non solo da parte dei consumatori, ma anche dei produttori, poiché sono venduti a un prezzo che può essere fino al 75 % superiore a quello di altri fagioli che non possono fregiarsi dell’indicazione geografica protetta.

In conclusione, i dati storici e bibliografici, gli articoli comparsi nei quotidiani locali e nazionali, le trasmissioni televisive e il materiale diffuso in internet (Wikipedia, ecc.), relativo prevalentemente alla gastronomia e al turismo, confermano la reputazione dei «Φασόλια Βανίλιες Φενεού» (Fasolia Vanilies Feneou), che è inscindibilmente collegata alle loro specifiche caratteristiche qualitative.

Riferimento alla pubblicazione del disciplinare:

[Articolo 5, paragrafo 7, del regolamento (CE) n. 510/2006]

http://www.minagric.gr/greek/data/PROD_FASOLIA_VANILIES_FENEOU.pdf

---

(1)  GU L 93 del 31.3.2006, pag. 12.

---