# Europeiska unionens C 97/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 97 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången24 mars 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 97

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången24 mars 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 097/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7508 – DCC Energy/Esso SAF) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 097/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 097/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7508 – DCC Energy/Esso SAF) (
  1
  )

1

1

2015/C 097/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2015/C 097/03 | Rapport om tillgång till lagstiftning | 2 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 097/04 | Eurons växelkurs | 11 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2015/C 097/05 | Meddelande från Maltas regering avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten | 12 |
| 2015/C 097/06 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Upphävande av allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 13 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2015/C 097/03

Rapport om tillgång till lagstiftning

2

Europeiska kommissionen

2015/C 097/04

Eurons växelkurs

11

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2015/C 097/05

Meddelande från Maltas regering avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

12

2015/C 097/06

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Upphävande av allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7508 – DCC Energy/Esso SAF)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 97/01)

Kommissionen beslutade den 12 mars 2015 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32015M7508. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32015M7508. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 97/02)

Kommissionen beslutade den 17 mars 2015 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32015M7504. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32015M7504. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 24.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/2

---

Rapport om tillgång till lagstiftning

(2015/C 97/03)

I.   INLEDNING

”Ignorantia juris non excusat”

| 1. | Europeiska unionens lagstiftning omfattar ett stort åtgärdsområde, inom den ram som inrättas genom fördragen. Den behandlar inte bara allmänna aspekter, som att fastställa en ram för EU och dess funktionssätt, utan omfattar även andra aspekter av medborgares och företags dagliga liv i Europa. Regler om erkännande av äktenskapsskillnad och beslut om underhållsskyldighet eller arvsfrågor har stor betydelse för medborgare i varje medlemsstat. På liknande sätt är exempelvis bolagsrätt, regler för den inre marknadens funktion och insolvensförfaranden av särskilt intresse för företag. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens lagstiftning omfattar ett stort åtgärdsområde, inom den ram som inrättas genom fördragen. Den behandlar inte bara allmänna aspekter, som att fastställa en ram för EU och dess funktionssätt, utan omfattar även andra aspekter av medborgares och företags dagliga liv i Europa. Regler om erkännande av äktenskapsskillnad och beslut om underhållsskyldighet eller arvsfrågor har stor betydelse för medborgare i varje medlemsstat. På liknande sätt är exempelvis bolagsrätt, regler för den inre marknadens funktion och insolvensförfaranden av särskilt intresse för företag.

| 2. | Tillgång till lagstiftning är alltså en central fråga. Mot bakgrund av detta har tekniska diskussioner ägt rum i rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning. Arbetsgruppen består av företrädare för de 28 medlemsstaterna, Europeiska unionens publikationsbyrå, Europeiska kommissionen och rådets generalsekretariat. Företrädare för Europeiska unionens domstol har också bidragit till arbetet. Arbetsgruppens uppdrag är att ta itu med behovet av bättre spridning av rättsdata och samordning av den teknik som används, för att i största möjliga mån underlätta tillgången till både den EU-lagstiftning och den nationella lagstiftning som krävs för att genomföra EU-instrument. |
| --- | --- |

2.

Tillgång till lagstiftning är alltså en central fråga. Mot bakgrund av detta har tekniska diskussioner ägt rum i rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning. Arbetsgruppen består av företrädare för de 28 medlemsstaterna, Europeiska unionens publikationsbyrå, Europeiska kommissionen och rådets generalsekretariat. Företrädare för Europeiska unionens domstol har också bidragit till arbetet. Arbetsgruppens uppdrag är att ta itu med behovet av bättre spridning av rättsdata och samordning av den teknik som används, för att i största möjliga mån underlätta tillgången till både den EU-lagstiftning och den nationella lagstiftning som krävs för att genomföra EU-instrument.

| 3. | Syftet med denna rapport är att diskutera de större framsteg som har gjorts när det gäller tillgången till EU-lagstiftning och nationell lagstiftning samt möjligheten att erbjuda åtkomst till tredjeländers lagstiftning när det ligger i EU:s eller medlemsstaternas intresse. |
| --- | --- |

3.

Syftet med denna rapport är att diskutera de större framsteg som har gjorts när det gäller tillgången till EU-lagstiftning och nationell lagstiftning samt möjligheten att erbjuda åtkomst till tredjeländers lagstiftning när det ligger i EU:s eller medlemsstaternas intresse.

II.   TILLGÅNG TILL LAGSTIFTNINGEN

TILLGÅNG TILL LAGSTIFTNINGEN

| 4. | Institutionerna utövar de befogenheter som Europeiska unionen tilldelas i fördragen genom att anta förordningar, direktiv, beslut, rekommendationer och yttranden. Förordningar har allmän giltighet. De är till alla delar bindande och direkt tillämpliga i varje medlemsstat. Därför är det av största vikt att ge omedelbar tillgång till sådan lagstiftning, som införlivas i medlemsstaternas rättssystem och får verkan utan att ytterligare akter behövs. |
| --- | --- |

4.

Institutionerna utövar de befogenheter som Europeiska unionen tilldelas i fördragen genom att anta förordningar, direktiv, beslut, rekommendationer och yttranden. Förordningar har allmän giltighet. De är till alla delar bindande och direkt tillämpliga i varje medlemsstat. Därför är det av största vikt att ge omedelbar tillgång till sådan lagstiftning, som införlivas i medlemsstaternas rättssystem och får verkan utan att ytterligare akter behövs.

| 5. | Direktiv är bindande för de medlemsstater som de riktar sig till vad gäller det resultat som ska uppnås, men överlämnar till de nationella myndigheterna att välja hur detta ska ske. Direktiv måste införlivas i medlemsstaternas lagstiftning genom nationella åtgärder. På detta särskilda sätt sammanlänkas EU-lagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

5.

Direktiv är bindande för de medlemsstater som de riktar sig till vad gäller det resultat som ska uppnås, men överlämnar till de nationella myndigheterna att välja hur detta ska ske. Direktiv måste införlivas i medlemsstaternas lagstiftning genom nationella åtgärder. På detta särskilda sätt sammanlänkas EU-lagstiftning och nationell lagstiftning.

| 6. | Beslut är till alla delar bindande. De är bindande endast för dem till vilka besluten riktar sig. Rekommendationer och yttranden är inte bindande. |
| --- | --- |

6.

Beslut är till alla delar bindande. De är bindande endast för dem till vilka besluten riktar sig. Rekommendationer och yttranden är inte bindande.

III.   TILLGÅNG TILL LAGSTIFTNING PÅ EUROPEISK NIVÅ

TILLGÅNG TILL LAGSTIFTNING PÅ EUROPEISK NIVÅ

1.   EUR-Lex

EUR-Lex

| 7. | Webbplatsen EUR-Lex är en ovärderlig plattform för tillgång till lagstiftningen och en av Europeiska unionens viktigaste och äldsta produkter. Webbplatsens adress är eur-lex.europa.eu, och där finns detaljerad information om EU-lagstiftning och nationell lagstiftning, sidor från Europeiska unionens officiella tidning och en mängd information om lagstiftningsförfaranden, förberedande rättsakter och EU:s rättspraxis. |
| --- | --- |

7.

Webbplatsen EUR-Lex är en ovärderlig plattform för tillgång till lagstiftningen och en av Europeiska unionens viktigaste och äldsta produkter. Webbplatsens adress är eur-lex.europa.eu, och där finns detaljerad information om EU-lagstiftning och nationell lagstiftning, sidor från Europeiska unionens officiella tidning och en mängd information om lagstiftningsförfaranden, förberedande rättsakter och EU:s rättspraxis.

Europeiska unionens officiella tidning

| 8. | Webbplatsen utvecklas ständigt, med särskild inriktning på medborgarnas behov av rättsinformation, och nytt innehåll, som därefter har konstaterats vara oumbärligt, läggs successivt till i EUR-Lex. På tidiga versioner av webbplatsen fanns uteslutande ”europeiskt” innehåll, medan portalen N-Lex innehåller länkar till nationell lagstiftning. På webbplatsen finns också alltmer effektiva och detaljerade sökverktyg, som är anpassade efter både medborgares och juristers behov. |
| --- | --- |

8.

Webbplatsen utvecklas ständigt, med särskild inriktning på medborgarnas behov av rättsinformation, och nytt innehåll, som därefter har konstaterats vara oumbärligt, läggs successivt till i EUR-Lex. På tidiga versioner av webbplatsen fanns uteslutande ”europeiskt” innehåll, medan portalen N-Lex innehåller länkar till nationell lagstiftning. På webbplatsen finns också alltmer effektiva och detaljerade sökverktyg, som är anpassade efter både medborgares och juristers behov.

| 9. | Webbplatsen EUR-Lex förvaltas av Europeiska unionens publikationsbyrå, som i sin tur har en förvaltningskommitté i vilken de olika EU-institutionerna är företrädda. Den interinstitutionella arbetsgruppen Lex bidrar också till det arbete som utförs av Publikationsbyrån. |
| --- | --- |

9.

Webbplatsen EUR-Lex förvaltas av Europeiska unionens publikationsbyrå, som i sin tur har en förvaltningskommitté i vilken de olika EU-institutionerna är företrädda. Den interinstitutionella arbetsgruppen Lex bidrar också till det arbete som utförs av Publikationsbyrån.

2.   Elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning

Elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning

| 10. | Den 7 mars 2013 antogs rådets förordning (EU) nr 216/2013 (1). I förordningen, som trädde i kraft den 1 juli 2013, föreskrivs att Europeiska unionens officiella tidning (EUT) måste offentliggöras elektroniskt på Europeiska unionens institutioners officiella språk. Endast den elektroniska utgåvan av EUT är giltig och har rättslig verkan. |
| --- | --- |

10.

Den 7 mars 2013 antogs rådets förordning (EU) nr 216/2013 (1). I förordningen, som trädde i kraft den 1 juli 2013, föreskrivs att Europeiska unionens officiella tidning (EUT) måste offentliggöras elektroniskt på Europeiska unionens institutioners officiella språk. Endast den elektroniska utgåvan av EUT är giltig och har rättslig verkan.

1

Europeiska unionens officiella tidning

| 11. | Under exceptionella omständigheter är det inte alltid möjligt att offentliggöra den elektroniska utgåvan av EUT på grund av en oförutsedd och exceptionell störning av Publikationsbyråns informationssystem. I sådana fall är endast den tryckta utgåvan av EUT giltig och har rättslig verkan. |
| --- | --- |

11.

Under exceptionella omständigheter är det inte alltid möjligt att offentliggöra den elektroniska utgåvan av EUT på grund av en oförutsedd och exceptionell störning av Publikationsbyråns informationssystem. I sådana fall är endast den tryckta utgåvan av EUT giltig och har rättslig verkan.

| 12. | Den elektroniska utgåvan av EUT har en avancerad elektronisk signatur och är i ett icke-obsolet format och utan tidsbegränsning tillgänglig för allmänheten på webbplatsen EUR-Lex. Det är kostnadsfritt att ta del av den elektroniska utgåvan. |
| --- | --- |

12.

Den elektroniska utgåvan av EUT har en avancerad elektronisk signatur och är i ett icke-obsolet format och utan tidsbegränsning tillgänglig för allmänheten på webbplatsen EUR-Lex. Det är kostnadsfritt att ta del av den elektroniska utgåvan.

| 13. | Antagandet av den förordningen utgjorde ett avgörande steg för att garantera tillgång till EU-lagstiftningen och har skapat rättssäkerhet för medborgare, företag och institutionerna samt enkel, direkt och användarvänlig åtkomst. |
| --- | --- |

13.

Antagandet av den förordningen utgjorde ett avgörande steg för att garantera tillgång till EU-lagstiftningen och har skapat rättssäkerhet för medborgare, företag och institutionerna samt enkel, direkt och användarvänlig åtkomst.

3.   Översättningar

Översättningar

| 14. | I förordning nr 1 (2), som offentliggjordes i EUT:s föregångare den 6 oktober 1958 och som ändrats genom successiva anslutningar av nya medlemsstater, fastställs vilka språk som ska användas i den lagstiftning som antas av Europeiska unionen. För närvarande är alla rättsakter tillgängliga på 23 av EU-institutionernas språk samt på ett 24:e språk när det gäller förordningar som antagits av rådet och Europaparlamentet inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. På så vis garanteras att lagstiftning som antas på EU-nivå är begriplig och tillgänglig samt meddelas samtidigt på alla Europeiska unionens språk, med full respekt för medlemsstaternas kulturer. |
| --- | --- |

14.

I förordning nr 1 (2), som offentliggjordes i EUT:s föregångare den 6 oktober 1958 och som ändrats genom successiva anslutningar av nya medlemsstater, fastställs vilka språk som ska användas i den lagstiftning som antas av Europeiska unionen. För närvarande är alla rättsakter tillgängliga på 23 av EU-institutionernas språk samt på ett 24:e språk när det gäller förordningar som antagits av rådet och Europaparlamentet inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. På så vis garanteras att lagstiftning som antas på EU-nivå är begriplig och tillgänglig samt meddelas samtidigt på alla Europeiska unionens språk, med full respekt för medlemsstaternas kulturer.

2

4.   EU-ordlistor – Eurovoc

EU-ordlistor – Eurovoc

| 15. | EU-rättsakter är mycket specifika och innehåller en uppsjö av begrepp, något som snabbt ledde till ett behov av verktyg för att katalogisera dessa begrepp. En bestämmelse i unionsrätten som inte innehåller någon uttrycklig hänvisning till medlemsstaternas rättsordningar för att bestämma dess innebörd och tillämpningsområde ska normalt ges en självständig och enhetlig tolkning inom hela Europeiska unionen, med beaktande av bestämmelsens sammanhang och det mål som eftersträvas med den aktuella lagstiftningen (3). |
| --- | --- |

15.

EU-rättsakter är mycket specifika och innehåller en uppsjö av begrepp, något som snabbt ledde till ett behov av verktyg för att katalogisera dessa begrepp. En bestämmelse i unionsrätten som inte innehåller någon uttrycklig hänvisning till medlemsstaternas rättsordningar för att bestämma dess innebörd och tillämpningsområde ska normalt ges en självständig och enhetlig tolkning inom hela Europeiska unionen, med beaktande av bestämmelsens sammanhang och det mål som eftersträvas med den aktuella lagstiftningen (3).

3

| 16. | Mot denna bakgrund utvecklade Europeiska unionen Eurovoc, som är en tesaurus med termer som används inom alla områden av EU-lagstiftningen. Tesaurusen finns tillgänglig på alla EU-språk, i syfte att tillgodose användarnas behov och ta hänsyn till Europeiska unionens karaktär. Tack vare ordlistorna kan användare som letar efter information om ett begrepp hitta det motsvarande begreppet på ett annat språk. |
| --- | --- |

16.

Mot denna bakgrund utvecklade Europeiska unionen Eurovoc, som är en tesaurus med termer som används inom alla områden av EU-lagstiftningen. Tesaurusen finns tillgänglig på alla EU-språk, i syfte att tillgodose användarnas behov och ta hänsyn till Europeiska unionens karaktär. Tack vare ordlistorna kan användare som letar efter information om ett begrepp hitta det motsvarande begreppet på ett annat språk.

5.   Standardisering av metadata

Standardisering av metadata

| 17. | Standardisering av metadata bidrar automatiskt till effektivare spridning av information online. För detta ändamål inrättade EU-institutionerna en interinstitutionell kommitté för underhåll av metadata, vars roll är att fastställa gemensamma metadata samt utbyta regler och protokoll, och ta fram en minimiuppsättning av metadata. I detta sammanhang arbetar EU-institutionerna och vissa medlemsstater också med genomförandet av European Legislation Identifier (ELI) (se nedan). |
| --- | --- |

17.

Standardisering av metadata bidrar automatiskt till effektivare spridning av information online. För detta ändamål inrättade EU-institutionerna en interinstitutionell kommitté för underhåll av metadata, vars roll är att fastställa gemensamma metadata samt utbyta regler och protokoll, och ta fram en minimiuppsättning av metadata. I detta sammanhang arbetar EU-institutionerna och vissa medlemsstater också med genomförandet av European Legislation Identifier (ELI) (se nedan).

European Legislation Identifier

| 18. | Genom att arbeta med standardisering av metadata på detta sätt strävar EU efter att förbättra tillgången till information som sprids online och generellt säkerställa bättre kommunikation av och tillgång till lagstiftning. |
| --- | --- |

18.

Genom att arbeta med standardisering av metadata på detta sätt strävar EU efter att förbättra tillgången till information som sprids online och generellt säkerställa bättre kommunikation av och tillgång till lagstiftning.

6.   Konsolidering och kodifiering

Konsolidering och kodifiering

| 19. | På EU-nivå görs åtskillnad mellan begreppen konsolidering och kodifiering. De två termerna kan även ha andra betydelser i medlemsstaternas nationella rättssystem. |
| --- | --- |

19.

På EU-nivå görs åtskillnad mellan begreppen konsolidering och kodifiering. De två termerna kan även ha andra betydelser i medlemsstaternas nationella rättssystem.

a)   konsolidering

konsolidering

| 20. | Med konsolidering avses det förfarande genom vilket bestämmelserna i en grundläggande akt och alla senare ändringar sammanställs i en enda text. Sammanställningen görs endast av den normativa delen (skälen i en konsoliderad rättsakt härrör från den grundläggande akten). Syftet är att presentera EU:s rättsakter för medborgarna i ett läsbart format. Konsolidering bidrar således i hög grad till att underlätta tillgången till EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

20.

Med konsolidering avses det förfarande genom vilket bestämmelserna i en grundläggande akt och alla senare ändringar sammanställs i en enda text. Sammanställningen görs endast av den normativa delen (skälen i en konsoliderad rättsakt härrör från den grundläggande akten). Syftet är att presentera EU:s rättsakter för medborgarna i ett läsbart format. Konsolidering bidrar således i hög grad till att underlätta tillgången till EU-lagstiftningen.

| 21. | Konsolidering innebär emellertid inte att nya rättsakter antas och har därför ingen rättslig verkan. Publikationsbyrån utför konsolideringen och de konsoliderade texterna läggs till i databasen EUR-Lex. |
| --- | --- |

21.

Konsolidering innebär emellertid inte att nya rättsakter antas och har därför ingen rättslig verkan. Publikationsbyrån utför konsolideringen och de konsoliderade texterna läggs till i databasen EUR-Lex.

| 22. | Publikationsbyrån konsoliderar EU-rättsakter på alla officiella EU-språk varje dag. De olika språkversionerna av de konsoliderade versionerna av förordningar, direktiv och beslut uppdateras systematiskt så snart en ändringsakt offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Konsolidering är dessutom grunden för kodifiering och omarbetning. |
| --- | --- |

22.

Publikationsbyrån konsoliderar EU-rättsakter på alla officiella EU-språk varje dag. De olika språkversionerna av de konsoliderade versionerna av förordningar, direktiv och beslut uppdateras systematiskt så snart en ändringsakt offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Konsolidering är dessutom grunden för kodifiering och omarbetning.

Europeiska unionens officiella tidning

| 23. | Från och med slutet av 2014 finns det fler än 3 650 gällande rättsakter som har genomgått regelmässig konsolidering (konsoliderade familjer) och i vilka 15 000 enskilda akter sammanställs. Dessa familjer motsvarar inte hela EU:s regelverk då några akter aldrig har ändrats och akter som endast är tillämpliga en kort period inte konsolideras. |
| --- | --- |

23.

Från och med slutet av 2014 finns det fler än 3 650 gällande rättsakter som har genomgått regelmässig konsolidering (konsoliderade familjer) och i vilka 15 000 enskilda akter sammanställs. Dessa familjer motsvarar inte hela EU:s regelverk då några akter aldrig har ändrats och akter som endast är tillämpliga en kort period inte konsolideras.

| 24. | De senaste åren har den årliga produktionen legat på ungefär 1 000 000 sidor i PDF-format, på EU:s alla officiella språk. |
| --- | --- |

24.

De senaste åren har den årliga produktionen legat på ungefär 1 000 000 sidor i PDF-format, på EU:s alla officiella språk.

b)   kodifiering och omarbetning

kodifiering och omarbetning

| 25. | Syftet med kodifieringsförfarandet är att upphäva de akter som valts ut för kodifiering och ersätta dem med en enda akt, utan att de på något sätt ändras i sak. |
| --- | --- |

25.

Syftet med kodifieringsförfarandet är att upphäva de akter som valts ut för kodifiering och ersätta dem med en enda akt, utan att de på något sätt ändras i sak.

| 26. | Kodifieringen utförs därför av de institutioner som antog den ursprungliga akten, i enlighet med fördragen. De nya akterna har rättslig giltighet och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

26.

Kodifieringen utförs därför av de institutioner som antog den ursprungliga akten, i enlighet med fördragen. De nya akterna har rättslig giltighet och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

Europeiska unionens officiella tidning

| 27. | Med omarbetning avses att en ny rättsakt antas som i en enda text införlivar både de innehållsmässiga ändringar som görs genom denna i en tidigare rättsakt och de oförändrade bestämmelserna i den tidigare rättsakten. Den nya rättsakten ersätter och upphäver den tidigare rättsakten. |
| --- | --- |

27.

Med omarbetning avses att en ny rättsakt antas som i en enda text införlivar både de innehållsmässiga ändringar som görs genom denna i en tidigare rättsakt och de oförändrade bestämmelserna i den tidigare rättsakten. Den nya rättsakten ersätter och upphäver den tidigare rättsakten.

| 28. | Mer behöver göras för att möjliggöra antagandet av kodifierade versioner eller omarbetningar av akter om ändring av befintliga instrument, eftersom man på så vis undviker att ha många enskilda ändringsakter, vilket kan göra lagstiftningen svårbegriplig. |
| --- | --- |

28.

Mer behöver göras för att möjliggöra antagandet av kodifierade versioner eller omarbetningar av akter om ändring av befintliga instrument, eftersom man på så vis undviker att ha många enskilda ändringsakter, vilket kan göra lagstiftningen svårbegriplig.

| 29. | Av särskild relevans i detta sammanhang är att Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 28 november 2001 antog ett interinstitutionellt avtal om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2002/C 77/01). |
| --- | --- |

29.

Av särskild relevans i detta sammanhang är att Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 28 november 2001 antog ett interinstitutionellt avtal om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2002/C 77/01).

| 30. | På senare tid har Europaparlamentet, rådet och kommissionen för första gången enats om att utföra en omarbetning under lagstiftningsförfarandet. Överenskommelsen tog formen av ett gemensamt beslut av Europaparlamentet och rådet efter överenskommelse med kommissionen. Det berörda förslaget var Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1346/2000 om insolvensförfaranden och innebar att detta ändrades till en omarbetning. |
| --- | --- |

30.

På senare tid har Europaparlamentet, rådet och kommissionen för första gången enats om att utföra en omarbetning under lagstiftningsförfarandet. Överenskommelsen tog formen av ett gemensamt beslut av Europaparlamentet och rådet efter överenskommelse med kommissionen. Det berörda förslaget var Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1346/2000 om insolvensförfaranden och innebar att detta ändrades till en omarbetning.

| 31. | Genom att i större utsträckning använda omarbetningstekniken, eller kodifiera ändringsakter när de antas, skulle medborgarna kunna tillhandahållas fullständiga och läsbara texter med rättslig verkan. |
| --- | --- |

31.

Genom att i större utsträckning använda omarbetningstekniken, eller kodifiera ändringsakter när de antas, skulle medborgarna kunna tillhandahållas fullständiga och läsbara texter med rättslig verkan.

IV.   NATIONELL LAGSTIFTNING

NATIONELL LAGSTIFTNING

a)   Lagstiftning

Lagstiftning

i)   N-Lex

N-Lex

| 32. | N-Lex lanserades 2006, och syftet med webbplatsen är att tillhandahålla information om nationell lagstiftning i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

32.

N-Lex lanserades 2006, och syftet med webbplatsen är att tillhandahålla information om nationell lagstiftning i alla EU:s medlemsstater.

| 33. | På N-Lex finns ett enda sökformulär för alla språk som visar resultat från medlemsstaternas nationella databaser. Medborgarna kan använda systemet tillsammans med Eurovoc för att söka efter främmande begrepp på sitt eget språk eller i sina egna nationella system. |
| --- | --- |

33.

På N-Lex finns ett enda sökformulär för alla språk som visar resultat från medlemsstaternas nationella databaser. Medborgarna kan använda systemet tillsammans med Eurovoc för att söka efter främmande begrepp på sitt eget språk eller i sina egna nationella system.

| 34. | Europeiska unionens flerspråkighet utgör en tillgång, samtidigt som den innebär en stor utmaning när det gäller tillgång till lagstiftning – nyttan av att ge tillgång till nationella webbplatser skulle vara begränsad utan någon form av översättning. Det bör nämnas i detta sammanhang att en del medlemsstater tillhandahåller översättningar av sin nationella lagstiftning till andra EU-språk för att underlätta för läsare att förstå dessa instrument. Därutöver finns det planer (se nedan) på att tillhandahålla en länk till ett automatiskt översättningsverktyg med hjälp av vilket man skulle kunna översätta sökresultaten. Användarna skulle på så vis kunna ta del av omfattande, tillgänglig och begriplig information om medlemsstaternas lagstiftning. |
| --- | --- |

34.

Europeiska unionens flerspråkighet utgör en tillgång, samtidigt som den innebär en stor utmaning när det gäller tillgång till lagstiftning – nyttan av att ge tillgång till nationella webbplatser skulle vara begränsad utan någon form av översättning. Det bör nämnas i detta sammanhang att en del medlemsstater tillhandahåller översättningar av sin nationella lagstiftning till andra EU-språk för att underlätta för läsare att förstå dessa instrument. Därutöver finns det planer (se nedan) på att tillhandahålla en länk till ett automatiskt översättningsverktyg med hjälp av vilket man skulle kunna översätta sökresultaten. Användarna skulle på så vis kunna ta del av omfattande, tillgänglig och begriplig information om medlemsstaternas lagstiftning.

ii)   Nationella genomförandeåtgärder

Nationella genomförandeåtgärder

| 35. | Bästa möjliga tillgång till rättsinformation för medborgarna innebär inte enbart att ge tillgång till alla europeiska instrument, utan även till de nationella åtgärder genom vilka europeisk lagstiftning tillämpas. För närvarande finns det information på webbplatsen EUR-Lex om direktiv som har antagits på EU-nivå, tillsammans med en uppsättning metadata om de genomförandeåtgärder som medlemsstaterna har antagit för att tillämpa dessa direktiv. |
| --- | --- |

35.

Bästa möjliga tillgång till rättsinformation för medborgarna innebär inte enbart att ge tillgång till alla europeiska instrument, utan även till de nationella åtgärder genom vilka europeisk lagstiftning tillämpas. För närvarande finns det information på webbplatsen EUR-Lex om direktiv som har antagits på EU-nivå, tillsammans med en uppsättning metadata om de genomförandeåtgärder som medlemsstaterna har antagit för att tillämpa dessa direktiv.

| 36. | Ett behov av att koppla samman dessa två typer av information har tagits upp, och rådet, kommissionen och Publikationsbyrån, inom ramen för arbetsgruppen för e-lagstiftning, undersöker möjligheten att skapa ett system för att göra så. Resultatet skulle innebära att medborgarna får tillgång, inte bara till direktiven, utan även till bestämmelserna i de nationella åtgärder genom vilka direktiven tillämpas. Arbetsgruppen för e-lagstiftning undersöker för närvarande de tekniska aspekterna av att ge effektiv, driftsäker och aktuell åtkomst till nationella genomförandeåtgärder, i syfte att öka öppenheten samtidigt som överlappning av information begränsas. De aktuella planerna när det gäller European Legislation Identifier (ELI) omfattar även hänvisning till nationella genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

36.

Ett behov av att koppla samman dessa två typer av information har tagits upp, och rådet, kommissionen och Publikationsbyrån, inom ramen för arbetsgruppen för e-lagstiftning, undersöker möjligheten att skapa ett system för att göra så. Resultatet skulle innebära att medborgarna får tillgång, inte bara till direktiven, utan även till bestämmelserna i de nationella åtgärder genom vilka direktiven tillämpas. Arbetsgruppen för e-lagstiftning undersöker för närvarande de tekniska aspekterna av att ge effektiv, driftsäker och aktuell åtkomst till nationella genomförandeåtgärder, i syfte att öka öppenheten samtidigt som överlappning av information begränsas. De aktuella planerna när det gäller European Legislation Identifier (ELI) omfattar även hänvisning till nationella genomförandeåtgärder.

European Legislation Identifier

iii)   Automatisk översättning

Automatisk översättning

| 37. | Användningen av olika språk inom Europeiska unionen utgör en kolossal utmaning när det gäller tillgång till rättsinformation. Katalogiserad information är egentligen endast till nytta om användaren kan förstå den. |
| --- | --- |

37.

Användningen av olika språk inom Europeiska unionen utgör en kolossal utmaning när det gäller tillgång till rättsinformation. Katalogiserad information är egentligen endast till nytta om användaren kan förstå den.

| 38. | Dessutom kompliceras utmaningen ytterligare av rättsinformationens själva natur. För att undvika risken att tolka fel måste läsaren helt och hållet förstå betydelsen av de termer som används. |
| --- | --- |

38.

Dessutom kompliceras utmaningen ytterligare av rättsinformationens själva natur. För att undvika risken att tolka fel måste läsaren helt och hållet förstå betydelsen av de termer som används.

| 39. | Sedan juli 2013 tillhandahåller kommissionen en automatisk översättningstjänst (MT@EC). Användare som gör sökningar på N-Lex-portalen kan komma åt denna tjänst via en länk. Tjänsten bör betraktas som en källa till allmän information, som hjälper användaren att förstå ett sökresultats övergripande innebörd, som en grund för eventuellt vidare rådfrågande av en specialist. Det bör noteras att översättningen av vissa språkkombinationer fortfarande är problematisk och bör förbättras. |
| --- | --- |

39.

Sedan juli 2013 tillhandahåller kommissionen en automatisk översättningstjänst (MT@EC). Användare som gör sökningar på N-Lex-portalen kan komma åt denna tjänst via en länk. Tjänsten bör betraktas som en källa till allmän information, som hjälper användaren att förstå ett sökresultats övergripande innebörd, som en grund för eventuellt vidare rådfrågande av en specialist. Det bör noteras att översättningen av vissa språkkombinationer fortfarande är problematisk och bör förbättras.

iv)   Nationella ordlistor: Legivoc

Nationella ordlistor: Legivoc

| 40. | Med tanke på hur komplexa och olika de rättsliga termerna i varje nationellt system är har det konstaterats att ett projekt för att skapa ordlistor om medlemsstaternas lagstiftning är nödvändigt. |
| --- | --- |

40.

Med tanke på hur komplexa och olika de rättsliga termerna i varje nationellt system är har det konstaterats att ett projekt för att skapa ordlistor om medlemsstaternas lagstiftning är nödvändigt.

| 41. | Det är en ännu större utmaning att skapa en ordlista om nationell lagstiftning än om EU-lagstiftning. Anledningen till detta är först och främst att all relevant kunskap är utspridd, vilket förutsätter att man först sammanställer juridiska gloslistor. För det andra, eftersom varje system är fristående, i denna flerspråkiga miljö, kan liknande termer ha olika betydelser i två olika medlemsstater, eller olika termer kan ha liknande eller närbesläktad betydelse. Därför måste en trädstruktur över relevanta kopplingar sättas ihop. |
| --- | --- |

41.

Det är en ännu större utmaning att skapa en ordlista om nationell lagstiftning än om EU-lagstiftning. Anledningen till detta är först och främst att all relevant kunskap är utspridd, vilket förutsätter att man först sammanställer juridiska gloslistor. För det andra, eftersom varje system är fristående, i denna flerspråkiga miljö, kan liknande termer ha olika betydelser i två olika medlemsstater, eller olika termer kan ha liknande eller närbesläktad betydelse. Därför måste en trädstruktur över relevanta kopplingar sättas ihop.

| 42. | Pilotprojektet Legivoc, som initierades av den franska delegationen, har resulterat i ett första utkast till en ordlista som har sammanställts utifrån nationella ordlistor. Den kommer snart att underlätta en konceptuell anpassning av nationella rättsliga termer. |
| --- | --- |

42.

Pilotprojektet Legivoc, som initierades av den franska delegationen, har resulterat i ett första utkast till en ordlista som har sammanställts utifrån nationella ordlistor. Den kommer snart att underlätta en konceptuell anpassning av nationella rättsliga termer.

v)   ELI (European Legislation Identifier)

ELI (European Legislation Identifier)

| 43. | Under 2012 antog rådet slutsatser med en uppmaning om att, på frivillig basis, införa European Legislation Identifier (ELI) (EUT C 325, 26.10.2012, s. 3). |
| --- | --- |

43.

Under 2012 antog rådet slutsatser med en uppmaning om att, på frivillig basis, införa European Legislation Identifier (ELI) (EUT C 325, 26.10.2012, s. 3).

European Legislation Identifier

| 44. | Rådet ansåg att det var viktigt att uppfylla målsättningen att ge tillgång till information om EU:s och medlemsstaternas rättssystem och inrätta användbara verktyg för medborgare, rättstillämpare och medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

44.

Rådet ansåg att det var viktigt att uppfylla målsättningen att ge tillgång till information om EU:s och medlemsstaternas rättssystem och inrätta användbara verktyg för medborgare, rättstillämpare och medlemsstaternas myndigheter.

| 45. | Behovet av att ge tillgång till lagstiftningen tillgodoses delvis genom den rättsinformation som finns tillgänglig i digital form och genom den utbredda användningen av internet. Utbytet av rättsinformation begränsas emellertid kraftigt av olikheterna mellan de olika nationella rättssystemen och mellan de tekniska systemen för lagring och offentliggörande av lagstiftning på medlemsstaternas respektive webbplatser. Detta gör att nationella och europeiska institutioners informationssystem inte är kompatibla, trots den ökade tillgången till dokument i elektronisk form. |
| --- | --- |

45.

Behovet av att ge tillgång till lagstiftningen tillgodoses delvis genom den rättsinformation som finns tillgänglig i digital form och genom den utbredda användningen av internet. Utbytet av rättsinformation begränsas emellertid kraftigt av olikheterna mellan de olika nationella rättssystemen och mellan de tekniska systemen för lagring och offentliggörande av lagstiftning på medlemsstaternas respektive webbplatser. Detta gör att nationella och europeiska institutioners informationssystem inte är kompatibla, trots den ökade tillgången till dokument i elektronisk form.

| 46. | Genom att införa ELI har man för avsikt att övervinna dessa problem. Användning av unika identifikatorer och strukturerad metadata samt ontologi vid hänvisningar till nationell lagstiftning i officiella tidningar skulle möjliggöra effektivare, snabbare och mer användarvänliga sökningar och informationsutbyten, samtidigt som effektiva sökmekanismer tillhandhålls för lagstiftare, domare, rättstillämpare och medborgare. |
| --- | --- |

46.

Genom att införa ELI har man för avsikt att övervinna dessa problem. Användning av unika identifikatorer och strukturerad metadata samt ontologi vid hänvisningar till nationell lagstiftning i officiella tidningar skulle möjliggöra effektivare, snabbare och mer användarvänliga sökningar och informationsutbyten, samtidigt som effektiva sökmekanismer tillhandhålls för lagstiftare, domare, rättstillämpare och medborgare.

| 47. | Lagstiftningen skulle identifieras med hjälp av en unik identifikator, som både människor och datorer kan känna igen, läsa och tolka och som är kompatibel med befintliga tekniska standarder. ELI erbjuder dessutom en uppsättning metadataenheter för beskrivning av lagstiftning i överensstämmelse med en rekommenderad ontologi. ELI bör på ett kostnadseffektivt sätt ge allmänheten åtkomst till tillförlitlig och aktuell lagstiftning. ELI kommer tack vare det semantiska nätverkets nya arkitektur, som gör det möjligt för både människor och datorer att behandla information direkt, att möjliggöra ett automatiskt utbyte av data, och därigenom ett snabbare, effektivare och utökat informationsutbyte. |
| --- | --- |

47.

Lagstiftningen skulle identifieras med hjälp av en unik identifikator, som både människor och datorer kan känna igen, läsa och tolka och som är kompatibel med befintliga tekniska standarder. ELI erbjuder dessutom en uppsättning metadataenheter för beskrivning av lagstiftning i överensstämmelse med en rekommenderad ontologi. ELI bör på ett kostnadseffektivt sätt ge allmänheten åtkomst till tillförlitlig och aktuell lagstiftning. ELI kommer tack vare det semantiska nätverkets nya arkitektur, som gör det möjligt för både människor och datorer att behandla information direkt, att möjliggöra ett automatiskt utbyte av data, och därigenom ett snabbare, effektivare och utökat informationsutbyte.

| 48. | ELI tar därför hänsyn såväl till komplexiteten och särdragen hos de befintliga inhemska och europeiska rättssystemen som till ändringar i lagtexter (t.ex. konsolideringar, upphävda rättsakter etc.). ELI är utformad för att läggas ovanpå befintliga system som använder strukturerade data. Medlemsstaterna kan införa ELI i sin egen takt. |
| --- | --- |

48.

ELI tar därför hänsyn såväl till komplexiteten och särdragen hos de befintliga inhemska och europeiska rättssystemen som till ändringar i lagtexter (t.ex. konsolideringar, upphävda rättsakter etc.). ELI är utformad för att läggas ovanpå befintliga system som använder strukturerade data. Medlemsstaterna kan införa ELI i sin egen takt.

| 49. | Införandet av European Legislation Identifier (ELI) är frivilligt. För närvarande inför Publikationsbyrån och flera medlemsstater ELI. |
| --- | --- |

49.

Införandet av European Legislation Identifier (ELI) är frivilligt. För närvarande inför Publikationsbyrån och flera medlemsstater ELI.

European Legislation Identifier

vi)   Nätverk för lagstiftningssamarbete

Nätverk för lagstiftningssamarbete

| 50. | Resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 20 december 2008 inrättade ett nätverk för lagstiftningssamarbete mellan medlemsstaternas justitieministerier. |
| --- | --- |

50.

Resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 20 december 2008 inrättade ett nätverk för lagstiftningssamarbete mellan medlemsstaternas justitieministerier.

| 51. | Under 2001 skapades en säker elektronisk plattform (www.legicoop.eu) som används av justitieministerierna i Europeiska unionen. Sedan starten har över 4 000 frågor ställts och svar getts och på plattformen arkiveras viktig information online som gör det möjligt att konsultera och bedriva studier i komparativ rätt med hjälp av ett unikt och effektivt kommunikationsverktyg. Varje medlemsstats kontaktperson använder därför nätverket för att säkerställa ett viktigt utbyte av relevant information om gällande lagstiftning, lagstiftningssystem och rättsliga system samt reformplaner. |
| --- | --- |

51.

Under 2001 skapades en säker elektronisk plattform (www.legicoop.eu) som används av justitieministerierna i Europeiska unionen. Sedan starten har över 4 000 frågor ställts och svar getts och på plattformen arkiveras viktig information online som gör det möjligt att konsultera och bedriva studier i komparativ rätt med hjälp av ett unikt och effektivt kommunikationsverktyg. Varje medlemsstats kontaktperson använder därför nätverket för att säkerställa ett viktigt utbyte av relevant information om gällande lagstiftning, lagstiftningssystem och rättsliga system samt reformplaner.

b)   Rättspraxis

Rättspraxis

i)   ECLI (European Case Law Identifier)

ECLI (European Case Law Identifier)

| 52. | Under 2011 antog rådet slutsatser med en uppmaning om att, på frivillig basis, införa European Case Law Identifier (ECLI) och en minimiuppsättning enhetliga metadata för rättspraxis (EUT C 127, 29.4.2011, s. 1). |
| --- | --- |

52.

Under 2011 antog rådet slutsatser med en uppmaning om att, på frivillig basis, införa European Case Law Identifier (ECLI) och en minimiuppsättning enhetliga metadata för rättspraxis (EUT C 127, 29.4.2011, s. 1).

European Case Law Identifier

| 53. | Behovet av att ge tillgång till lagstiftningen bör göra det möjligt att nå målet att sprida information om EU:s och medlemsstaternas rättssystem och bör tjäna som ett mål för att skapa ett användbart verktyg för medborgare, rättstillämpare och medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

53.

Behovet av att ge tillgång till lagstiftningen bör göra det möjligt att nå målet att sprida information om EU:s och medlemsstaternas rättssystem och bör tjäna som ett mål för att skapa ett användbart verktyg för medborgare, rättstillämpare och medlemsstaternas myndigheter.

| 54. | Kunskap om EU-lagstiftningens innehåll och tillämpning kan inte bara hämtas från EU:s rättskällor, utan man måste också beakta de nationella domstolarnas rättspraxis, däribland beslut om begäran om förhandsavgörande, beslut som följer på ett förhandsavgörande samt beslut om direkt verkställande av EU-lagstiftning. Genom förbättrad gränsöverskridande tillgång till medlemsstaternas och de europeiska domstolarnas rättspraxis underlättas dessutom studier i komparativ rätt, och förvärv av kunskap om de olika rättsliga kulturerna uppmuntras. |
| --- | --- |

54.

Kunskap om EU-lagstiftningens innehåll och tillämpning kan inte bara hämtas från EU:s rättskällor, utan man måste också beakta de nationella domstolarnas rättspraxis, däribland beslut om begäran om förhandsavgörande, beslut som följer på ett förhandsavgörande samt beslut om direkt verkställande av EU-lagstiftning. Genom förbättrad gränsöverskridande tillgång till medlemsstaternas och de europeiska domstolarnas rättspraxis underlättas dessutom studier i komparativ rätt, och förvärv av kunskap om de olika rättsliga kulturerna uppmuntras.

| 55. | I en studie (4) som utförts av rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning konstateras att, utöver flerspråkighetsfrågan, berodde problemen med tillgång till lagstiftningen främst på avsaknaden av enhetliga identifikatorer och metadata. På nationell nivå finns olika identifieringssystem, varav vissa är avsedda för domstolar medan andra är säljarspecifika. Databaser som är utformade för sökning av rättspraxis från olika medlemsstater har antingen egna identifieringssystem eller återanvänder ibland ett eller flera av de nationella numreringssystemen. Detta försvårar sökning av och hänvisning till rättspraxis i ett gränsöverskridande sammanhang i hög grad eftersom ett systems identifikatorer kanske inte är kompatibla med andra system. |
| --- | --- |

55.

I en studie (4) som utförts av rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning konstateras att, utöver flerspråkighetsfrågan, berodde problemen med tillgång till lagstiftningen främst på avsaknaden av enhetliga identifikatorer och metadata. På nationell nivå finns olika identifieringssystem, varav vissa är avsedda för domstolar medan andra är säljarspecifika. Databaser som är utformade för sökning av rättspraxis från olika medlemsstater har antingen egna identifieringssystem eller återanvänder ibland ett eller flera av de nationella numreringssystemen. Detta försvårar sökning av och hänvisning till rättspraxis i ett gränsöverskridande sammanhang i hög grad eftersom ett systems identifikatorer kanske inte är kompatibla med andra system.

4

| 56. | Ett gemensamt system för identifiering, hänvisning och metadata för rättspraxis ansågs nödvändigt både för att underlätta den fortsatta utvecklingen av rättspraxisdatabaser och tillgodose behoven hos rättstillämpare och medborgare. |
| --- | --- |

56.

Ett gemensamt system för identifiering, hänvisning och metadata för rättspraxis ansågs nödvändigt både för att underlätta den fortsatta utvecklingen av rättspraxisdatabaser och tillgodose behoven hos rättstillämpare och medborgare.

| 57. | Rättsliga avgöranden bör identifieras med hjälp av en standardidentifikator, som både människor och datorer kan känna igen, läsa och tolka och som är kompatibel med tekniska standarder. Samtidigt bör nationella identifieringssystem för rättspraxis kunna fungera parallellt med en sådan europeisk standard, men de länder som så önskar bör också kunna använda den europeiska standarden som enda nationell standard. |
| --- | --- |

57.

Rättsliga avgöranden bör identifieras med hjälp av en standardidentifikator, som både människor och datorer kan känna igen, läsa och tolka och som är kompatibel med tekniska standarder. Samtidigt bör nationella identifieringssystem för rättspraxis kunna fungera parallellt med en sådan europeisk standard, men de länder som så önskar bör också kunna använda den europeiska standarden som enda nationell standard.

| 58. | Eftersom domstolarna och deras IT-tillämpningar är organiserade på olika sätt i de olika medlemsstaterna men också inom medlemsstaterna bör det göras möjligt att använda identifierings- och metadatasystemet i alla domstolar. |
| --- | --- |

58.

Eftersom domstolarna och deras IT-tillämpningar är organiserade på olika sätt i de olika medlemsstaterna men också inom medlemsstaterna bör det göras möjligt att använda identifierings- och metadatasystemet i alla domstolar.

| 59. | Medlemsstaterna uppmanades att på frivillig basis och på nationell nivå införa European Case Law Identifier (ECLI) och en minimiuppsättning enhetliga metadata för rättspraxis. Hittills har ett antal medlemsstater redan infört ECLI på nationell nivå. |
| --- | --- |

59.

Medlemsstaterna uppmanades att på frivillig basis och på nationell nivå införa European Case Law Identifier (ECLI) och en minimiuppsättning enhetliga metadata för rättspraxis. Hittills har ett antal medlemsstater redan infört ECLI på nationell nivå.

European Case Law Identifier

ii)   Jure

Jure

| 60. | Databasen Jure innehåller relevanta beslut som har fattats av EU-medlemsstaternas domstolar samt, i förekommande fall, Islands, Norges och Schweiz domstolar, och Europeiska unionens domstol, i enlighet med följande konventioner och förordningar:






  — | Brysselkonventionen (1968) |
| --- | --- | --- |

60.

Databasen Jure innehåller relevanta beslut som har fattats av EU-medlemsstaternas domstolar samt, i förekommande fall, Islands, Norges och Schweiz domstolar, och Europeiska unionens domstol, i enlighet med följande konventioner och förordningar:

—

Brysselkonventionen (1968)

| — | Luganokonventionen (1988) |
| --- | --- |

—

Luganokonventionen (1988)

| — | Bryssel I-förordningen (2000) |
| --- | --- |

—

Bryssel I-förordningen (2000)

| — | Bryssel II-förordningen (2000) |
| --- | --- |

—

Bryssel II-förordningen (2000)

| — | Nya Bryssel II-förordningen (2003) |
| --- | --- |

—

Nya Bryssel II-förordningen (2003)

| — | Nya Luganokonventionen (2007) |
| --- | --- |

—

Nya Luganokonventionen (2007)

| 61. | För närvarande är besluten endast tillgängliga på originalspråket. |
| --- | --- |

61.

För närvarande är besluten endast tillgängliga på originalspråket.

| 62. | Det finns även en sammanfattning av varje beslut på franska, engelska och tyska (och på originalspråket om det berörda landet tillhandahåller en sådan sammanfattning). |
| --- | --- |

62.

Det finns även en sammanfattning av varje beslut på franska, engelska och tyska (och på originalspråket om det berörda landet tillhandahåller en sådan sammanfattning).

| 63. | Jure-samlingen är tillgänglig på webbplatsen EUR-Lex, under avsnittet ”Nationell lagstiftning” och underavsnittet ”Jure”. Den omfattar även innehållet från den föregående Jure-databasen. Medlemsstaterna uppdaterar aktivt denna databas och fyller den med aktuell rättspraxis. |
| --- | --- |

63.

Jure-samlingen är tillgänglig på webbplatsen EUR-Lex, under avsnittet ”Nationell lagstiftning” och underavsnittet ”Jure”. Den omfattar även innehållet från den föregående Jure-databasen. Medlemsstaterna uppdaterar aktivt denna databas och fyller den med aktuell rättspraxis.

iii)   Nätverket för ordförande vid högsta domstolarna

Nätverket för ordförande vid högsta domstolarna

| 64. | Nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen, som skapades 2004, inrättade en plattform för kommunikation mellan EU:s högsta domstolar. Utöver att stimulera diskussionen om frågor av gemensamt intresse ledde kontakterna mellan ordförandena vid högsta domstolarna till att man under 2007 skapade en gemensam portal för rättspraxis med en sökmotor som kan söka i andra sökmotorer. |
| --- | --- |

64.

Nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen, som skapades 2004, inrättade en plattform för kommunikation mellan EU:s högsta domstolar. Utöver att stimulera diskussionen om frågor av gemensamt intresse ledde kontakterna mellan ordförandena vid högsta domstolarna till att man under 2007 skapade en gemensam portal för rättspraxis med en sökmotor som kan söka i andra sökmotorer.

iv)   Sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen

Sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen

| 65. | Sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen består av Europeiska unionens domstol och de högsta förvaltningsdomstolarna i varje EU-medlemsstat. Domstolar och institutioner med liknande befogenhet i stater som förhandlar om eventuell anslutning till Europeiska unionen kan godtas som observatörer. |
| --- | --- |

65.

Sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen består av Europeiska unionens domstol och de högsta förvaltningsdomstolarna i varje EU-medlemsstat. Domstolar och institutioner med liknande befogenhet i stater som förhandlar om eventuell anslutning till Europeiska unionen kan godtas som observatörer.

| 66. | Sammanslutningen grundar sig på en filosofi om utbyte av idéer om och erfarenheter av frågor med anknytning till medlemmarnas rättspraxis, organisation och arbetssätt vid deras rättsliga och rådgivande tjänsteutövande, med särskilt avseende på EU-lagstiftning. I detta syfte uppmanar sammanslutningen till kontakter och informationsutbyte mellan sina medlemmar och observatörer samt med EU:s domstolar. |
| --- | --- |

66.

Sammanslutningen grundar sig på en filosofi om utbyte av idéer om och erfarenheter av frågor med anknytning till medlemmarnas rättspraxis, organisation och arbetssätt vid deras rättsliga och rådgivande tjänsteutövande, med särskilt avseende på EU-lagstiftning. I detta syfte uppmanar sammanslutningen till kontakter och informationsutbyte mellan sina medlemmar och observatörer samt med EU:s domstolar.

| 67. | Sammanslutningen har upprättat en databas som främst innehåller domar, yttranden och studier av dess medlemmar. Den består av två databaser, och den första (Dec.Nat.) innehåller nationella beslut medan den andra (JuriFast) innehåller förhandsfrågor (frågor till Europeiska unionens domstol, dess svar samt de beslut som har fattats på nationell nivå till följd av dessa svar) samt nationella beslut med tolkningar av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

67.

Sammanslutningen har upprättat en databas som främst innehåller domar, yttranden och studier av dess medlemmar. Den består av två databaser, och den första (Dec.Nat.) innehåller nationella beslut medan den andra (JuriFast) innehåller förhandsfrågor (frågor till Europeiska unionens domstol, dess svar samt de beslut som har fattats på nationell nivå till följd av dessa svar) samt nationella beslut med tolkningar av EU-lagstiftningen.

V.   ÖPPNA DATA

ÖPPNA DATA

| 68. | Målsättningen med EU:s portal för öppna data (http://open-data.europa.eu) är att samla och sprida öppna data från EU:s institutioner, byråer och andra organ. Ett annat initiativ syftar till att inrätta en paneuropeisk portal för öppna data där öppna data från lokala, regionala och nationella portaler i EU-medlemsstaterna samlas och sprids. |
| --- | --- |

68.

Målsättningen med EU:s portal för öppna data (http://open-data.europa.eu) är att samla och sprida öppna data från EU:s institutioner, byråer och andra organ. Ett annat initiativ syftar till att inrätta en paneuropeisk portal för öppna data där öppna data från lokala, regionala och nationella portaler i EU-medlemsstaterna samlas och sprids.

| 69. | Båda portalerna är kataloger över metadata, och avsikten med dem är att möjliggöra semantisk operabilitet på metadatanivå, i syfte att skapa en effektiv koppling mellan uppsättningar av data. |
| --- | --- |

69.

Båda portalerna är kataloger över metadata, och avsikten med dem är att möjliggöra semantisk operabilitet på metadatanivå, i syfte att skapa en effektiv koppling mellan uppsättningar av data.

a)   Öppna data på EU-nivå

Öppna data på EU-nivå

| 70. | EU:s portal för öppna data (http://open-data.europa.eu) inrättades genom kommissionens beslut 2011/833/EU (5) i syfte att underlätta allmänhetens tillgång till öppna data, uppmuntra till återanvändning och främja ekonomisk verksamhet. Det är den enda ingångspunkten till öppna data som EU:s institutioner, byråer och andra organ förfogar över. |
| --- | --- |

70.

EU:s portal för öppna data (http://open-data.europa.eu) inrättades genom kommissionens beslut 2011/833/EU (5) i syfte att underlätta allmänhetens tillgång till öppna data, uppmuntra till återanvändning och främja ekonomisk verksamhet. Det är den enda ingångspunkten till öppna data som EU:s institutioner, byråer och andra organ förfogar över.

5

| 71. | Inrättandet av portalen är en del av en brett upplagd strategi för att främja omfattande och gratis tillgång till information som produceras av eller för regeringar på EU-nivå. Europeiska rådet bekräftade behovet av att bana väg för öppna data i oktober 2013. |
| --- | --- |

71.

Inrättandet av portalen är en del av en brett upplagd strategi för att främja omfattande och gratis tillgång till information som produceras av eller för regeringar på EU-nivå. Europeiska rådet bekräftade behovet av att bana väg för öppna data i oktober 2013.

| 72. | Utöver sin skyldighet enligt beslut 2011/833/EU ska kommissionens avdelningar förse portalen för öppna data med data som är producerade av eller för dem, medan andra institutioner, byråer och andra organ uppmanas att göra samma sak. Via portalen kan vem som helst enkelt söka, ladda ner och återanvända en växande mängd data för kommersiella eller icke-kommersiella syften, genom en katalog över gemensamma metadata. Portalen ökar synligheten för data från EU:s institutioner och byråer samt gör det lättare att upptäcka dessa data och bidrar starkt till institutionernas och byråernas öppenhet och transparens. |
| --- | --- |

72.

Utöver sin skyldighet enligt beslut 2011/833/EU ska kommissionens avdelningar förse portalen för öppna data med data som är producerade av eller för dem, medan andra institutioner, byråer och andra organ uppmanas att göra samma sak. Via portalen kan vem som helst enkelt söka, ladda ner och återanvända en växande mängd data för kommersiella eller icke-kommersiella syften, genom en katalog över gemensamma metadata. Portalen ökar synligheten för data från EU:s institutioner och byråer samt gör det lättare att upptäcka dessa data och bidrar starkt till institutionernas och byråernas öppenhet och transparens.

| 73. | I slutet av 2014 fanns det 43 tillhandahållare av data som bidrog till portalen för öppna data (26 kommissionsavdelningar, Regionkommittén, Europeiska investeringsbanken och 15 byråer) genom att ge tillgång till ungefär 6 650 uppsättningar av data. |
| --- | --- |

73.

I slutet av 2014 fanns det 43 tillhandahållare av data som bidrog till portalen för öppna data (26 kommissionsavdelningar, Regionkommittén, Europeiska investeringsbanken och 15 byråer) genom att ge tillgång till ungefär 6 650 uppsättningar av data.

b)   Öppna data på medlemsstatsnivå

Öppna data på medlemsstatsnivå

| 74. | Enligt den fleråriga handlingsplanen för europeisk e-juridik 2014–2018 (2014/C 182/02) ska det skapas en informell grupp vars slutsatser ska överlämnas till rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning. Syftet är att diskutera och utarbeta den metod som ska användas när det gäller öppna data inom det rättsliga området. |
| --- | --- |

74.

Enligt den fleråriga handlingsplanen för europeisk e-juridik 2014–2018 (2014/C 182/02) ska det skapas en informell grupp vars slutsatser ska överlämnas till rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning. Syftet är att diskutera och utarbeta den metod som ska användas när det gäller öppna data inom det rättsliga området.

VI.   TILLGÅNG TILL TREDJELÄNDERS LAGSTIFTNING

TILLGÅNG TILL TREDJELÄNDERS LAGSTIFTNING

| 75. | För närvarande är i praktiken endast information om Europeiska unionens och medlemsstaternas lagstiftning och rättspraxis tillgänglig via EUR-Lex, N-Lex och e-juridikportalen. Det kan dock vara önskvärt att gå längre och utöka den information som är tillgänglig till att omfatta tredjeländers lagstiftning och rättspraxis. |
| --- | --- |

75.

För närvarande är i praktiken endast information om Europeiska unionens och medlemsstaternas lagstiftning och rättspraxis tillgänglig via EUR-Lex, N-Lex och e-juridikportalen. Det kan dock vara önskvärt att gå längre och utöka den information som är tillgänglig till att omfatta tredjeländers lagstiftning och rättspraxis.

| 76. | Det finns redan vissa planer på att undersöka hur tillgången till tredjeländers lagstiftning och rättspraxis kan förbättras. Sådan tillgång kan vara intressant även i samband med tillämpningen av instrument som har antagits på EU-nivå. Till exempel fastställs det i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (6) att alla lagar, även om det är lagen i en icke-medlemsstat, kan vara tillämpliga för avtal som omfattas av förordningens tillämpningsområde. Detta innebär att domstolar i medlemsstaterna i vissa fall måste tillämpa ett tredjelands lagstiftning till vilken målet har en särskild koppling. Det finns även andra situationer i medborgarnas dagliga liv eller företags och rättsutövares yrkesverksamhet då tillgång till utländsk lagstiftning kan bli nödvändig eller vara användbar. |
| --- | --- |

76.

Det finns redan vissa planer på att undersöka hur tillgången till tredjeländers lagstiftning och rättspraxis kan förbättras. Sådan tillgång kan vara intressant även i samband med tillämpningen av instrument som har antagits på EU-nivå. Till exempel fastställs det i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (6) att alla lagar, även om det är lagen i en icke-medlemsstat, kan vara tillämpliga för avtal som omfattas av förordningens tillämpningsområde. Detta innebär att domstolar i medlemsstaterna i vissa fall måste tillämpa ett tredjelands lagstiftning till vilken målet har en särskild koppling. Det finns även andra situationer i medborgarnas dagliga liv eller företags och rättsutövares yrkesverksamhet då tillgång till utländsk lagstiftning kan bli nödvändig eller vara användbar.

6

| 77. | Vissa medlemsstater har regler som gör det möjligt för deras domstolar eller andra myndigheter att få information om utländsk lagstiftning. Av reglerna framgår vilken myndighet som har befogenhet att ställa frågor om utländsk lagstiftning. Reglerna tillåter också att yttranden inhämtas från expertvittnen. De flesta medlemsstater är även parter i den europeiska konventionen angående upplysningar om innehållet i utländsk rätt. |
| --- | --- |

77.

Vissa medlemsstater har regler som gör det möjligt för deras domstolar eller andra myndigheter att få information om utländsk lagstiftning. Av reglerna framgår vilken myndighet som har befogenhet att ställa frågor om utländsk lagstiftning. Reglerna tillåter också att yttranden inhämtas från expertvittnen. De flesta medlemsstater är även parter i den europeiska konventionen angående upplysningar om innehållet i utländsk rätt.

| 78. | Det är värdefullt att fortsätta undersöka olika sätt att underlätta eller utöka tillgången till tredjeländers lagstiftning. I vilket skede befinner sig diskussionerna? |
| --- | --- |

78.

Det är värdefullt att fortsätta undersöka olika sätt att underlätta eller utöka tillgången till tredjeländers lagstiftning. I vilket skede befinner sig diskussionerna?

i)   Luganostaterna

Luganostaterna

| 79. | De stater som har undertecknat Luganokonventionerna (Schweiz, Norge och Island) har ett särskilt förhållande till EU. I detta sammanhang har kontakterna med företrädare för Schweiz, Norge och Island varit regelbundna, i syfte att diskutera framför allt databaser för rättspraxis med avseende på tillämpningen av konventionerna. På grundval av detta specifika samarbete har Luganostaterna även visat särskilt intresse för rådets arbete med den semantiska webben, och de är direkt involverade i diskussionerna om ELI och ECLI. På lång sikt är tanken att man ska tillhandhålla lösningar för den semantiska webben så att sidorna med lagstiftning och rättspraxis från de berörda länderna kan förses med ELI- och ECLI-hänvisningar och därigenom främja enkel och automatisk åtkomst via EU:s och dess medlemsstaters sidor. |
| --- | --- |

79.

De stater som har undertecknat Luganokonventionerna (Schweiz, Norge och Island) har ett särskilt förhållande till EU. I detta sammanhang har kontakterna med företrädare för Schweiz, Norge och Island varit regelbundna, i syfte att diskutera framför allt databaser för rättspraxis med avseende på tillämpningen av konventionerna. På grundval av detta specifika samarbete har Luganostaterna även visat särskilt intresse för rådets arbete med den semantiska webben, och de är direkt involverade i diskussionerna om ELI och ECLI. På lång sikt är tanken att man ska tillhandhålla lösningar för den semantiska webben så att sidorna med lagstiftning och rättspraxis från de berörda länderna kan förses med ELI- och ECLI-hänvisningar och därigenom främja enkel och automatisk åtkomst via EU:s och dess medlemsstaters sidor.

ii)   Haagkonferensen för internationell privaträtt

Haagkonferensen för internationell privaträtt

| 80. | Haagkonferensen för internationell privaträtt består av ett stort antal stater. Konferensens råd för allmänna frågor och policyfrågor har uppmanat den permanenta byrån att fortsätta följa utvecklingen när det gäller tillgång till innehållet i utländsk lagstiftning. |
| --- | --- |

80.

Haagkonferensen för internationell privaträtt består av ett stort antal stater. Konferensens råd för allmänna frågor och policyfrågor har uppmanat den permanenta byrån att fortsätta följa utvecklingen när det gäller tillgång till innehållet i utländsk lagstiftning.

| 81. | Eftersom de verktyg för den semantiska webben som har utvecklats på Europeiska unionens initiativ tack vare sin flexibilitet även kan användas inom alla nationella system har kontakter ägt rum med avsikten att exportera dessa lösningar. Europeiska unionen presenterade dem vid rådet för allmänna frågor och policyfrågor vid Haagkonferensen för internationell privaträtt i april 2014. Framtida utveckling på detta område kommer att följas noggrant. |
| --- | --- |

81.

Eftersom de verktyg för den semantiska webben som har utvecklats på Europeiska unionens initiativ tack vare sin flexibilitet även kan användas inom alla nationella system har kontakter ägt rum med avsikten att exportera dessa lösningar. Europeiska unionen presenterade dem vid rådet för allmänna frågor och policyfrågor vid Haagkonferensen för internationell privaträtt i april 2014. Framtida utveckling på detta område kommer att följas noggrant.

iii)   Medlemsstaternas initiativ

Medlemsstaternas initiativ

| 82. | Via två medlemsstater har EU även kontakt med det ibero-amerikanska toppmötet om rättsliga frågor, som är ett organ bestående av Syd- och Centralamerikanska stater. Eftersom dessa stater också skulle vilja ha möjlighet att främja tillgång till lagstiftning så har kontakter ägt rum för att presentera de lösningar för den semantiska webben som Europeiska unionen har utvecklat. |
| --- | --- |

82.

Via två medlemsstater har EU även kontakt med det ibero-amerikanska toppmötet om rättsliga frågor, som är ett organ bestående av Syd- och Centralamerikanska stater. Eftersom dessa stater också skulle vilja ha möjlighet att främja tillgång till lagstiftning så har kontakter ägt rum för att presentera de lösningar för den semantiska webben som Europeiska unionen har utvecklat.

| 83. | Via en medlemsstat har arbetsgruppen fått information om resultatet av vänortsprogrammet med Marocko, vilket innehöll en presentation av ELI. |
| --- | --- |

83.

Via en medlemsstat har arbetsgruppen fått information om resultatet av vänortsprogrammet med Marocko, vilket innehöll en presentation av ELI.

VII.   SLUTSATSER

SLUTSATSER

| 84. | Europeiska unionen är medveten om betydelsen av frågan om tillgång till lagstiftning och har utvecklat verktyg och plattformer för att underlätta och utöka medborgarnas, rättsutövarnas, företagens och institutionernas tillgång till lagstiftning på medlemsstats- och EU-nivå. Arbetet har redan gett resultat och kommer att fortgå. |
| --- | --- |

84.

Europeiska unionen är medveten om betydelsen av frågan om tillgång till lagstiftning och har utvecklat verktyg och plattformer för att underlätta och utöka medborgarnas, rättsutövarnas, företagens och institutionernas tillgång till lagstiftning på medlemsstats- och EU-nivå. Arbetet har redan gett resultat och kommer att fortgå.

| 85. | Denna rapport har utarbetats för spridning till allmänheten. |
| --- | --- |

85.

Denna rapport har utarbetats för spridning till allmänheten.

| 86. | Rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning kommer att fortsätta att följa detta arbete och föreslår att rapporter om de framsteg som görs utarbetas regelbundet, minst vart femte år. |
| --- | --- |

86.

Rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning kommer att fortsätta att följa detta arbete och föreslår att rapporter om de framsteg som görs utarbetas regelbundet, minst vart femte år.

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 69, 13.3.2013, s. 1).

1

Europeiska unionens officiella tidning

(2)  Rådets förordning (Euratom) nr 1 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen (EGT 17, 6.10.1958, s. 385/58).

2

(3)  Padawan, C-467/08, EU:C:2010:620, punkt 32.

3

(4)  12907/1/09.

4

(5)  Kommissionens beslut 2011/833/EU av den 12 december 2011 om vidareutnyttjande av kommissionens handlingar (EUT L 330, 14.12.2011, s. 39).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) (EUT L 177, 4.7.2008, s. 6).

6

---

Europeiska kommissionen

| 24.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/11

---

Eurons växelkurs (1)

23 mars 2015

(2015/C 97/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0912 |
| JPY | japansk yen | 130,80 |
| DKK | dansk krona | 7,4555 |
| GBP | pund sterling | 0,73180 |
| SEK | svensk krona | 9,2804 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0561 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,6275 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,374 |
| HUF | ungersk forint | 304,75 |
| PLN | polsk zloty | 4,1215 |
| RON | rumänsk leu | 4,4220 |
| TRY | turkisk lira | 2,7924 |
| AUD | australisk dollar | 1,3938 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3667 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4628 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,4314 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4956 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 208,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,0633 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,7812 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6460 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 168,69 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0320 |
| PHP | filippinsk peso | 48,845 |
| RUB | rysk rubel | 64,3886 |
| THB | thailändsk baht | 35,497 |
| BRL | brasiliansk real | 3,4963 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3462 |
| INR | indisk rupie | 67,9572 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0912

JPY

japansk yen

130,80

DKK

dansk krona

7,4555

GBP

pund sterling

0,73180

SEK

svensk krona

9,2804

CHF

schweizisk franc

1,0561

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,6275

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,374

HUF

ungersk forint

304,75

PLN

polsk zloty

4,1215

RON

rumänsk leu

4,4220

TRY

turkisk lira

2,7924

AUD

australisk dollar

1,3938

CAD

kanadensisk dollar

1,3667

HKD

Hongkongdollar

8,4628

NZD

nyzeeländsk dollar

1,4314

SGD

singaporiansk dollar

1,4956

KRW

sydkoreansk won

1 208,50

ZAR

sydafrikansk rand

13,0633

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,7812

HRK

kroatisk kuna

7,6460

IDR

indonesisk rupiah

14 168,69

MYR

malaysisk ringgit

4,0320

PHP

filippinsk peso

48,845

RUB

rysk rubel

64,3886

THB

thailändsk baht

35,497

BRL

brasiliansk real

3,4963

MXN

mexikansk peso

16,3462

INR

indisk rupie

67,9572

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 24.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/12

---

Meddelande från Maltas regering avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

(2015/C 97/05)

I enlighet med det meddelande från Maltas regering avseende ovannämnda direktiv som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 4 maj 2013 (2013/C 127/04) meddelar ministeriet för transport och infrastruktur härmed att permanenta tillstånd för antingen ett undersökningstillstånd eller ett undersöknings- och utvinningstillstånd nu beviljas för blocken 4, 5, 6 och 7 i område 4.

Ministeriet för transport och infrastruktur meddelar också, i enlighet med det meddelande från Maltas regering avseende ovannämnda direktiv som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 4 april 2014 (2014/C 99/04), att det nu har beviljats ett tillstånd för område 5 och att det tills vidare inte är tillgängligt för tillståndsgivning.

Information om detta meddelande kan erhållas från generaldirektören för Continental Shelf Department på Maltas ministerium för transport och infrastruktur, Block F, Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700, Malta, via följande e-postadress: dgcs.mti@gov.mt

---

| 24.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 97/13

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Upphävande av allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 97/06)

| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| --- | --- |
| Berörda flyglinjer | Newquay Airport–Heathrow Airport
  Newquay Airport–Stansted Airport
  Newquay Airport–Luton Airport
  Newquay Airport–London City Airport
  Newquay Airport–Southend Airport |
| Datum då den allmänna trafikplikten ursprungligen trädde i kraft | 8 augusti 2014 |
| Datum för upphävande | 22 januari 2015 |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas | För mer information kontakta





  Ian Elston |
| Department for Transport |
| Great Minster House |
| 33 Horseferry Road |
| London |
| SW1P 4DR |
| FÖRENADE KUNGARIKET |
| E-post: ian.elston@dft.gsi.gov.uk |

Medlemsstat

Förenade kungariket

Berörda flyglinjer

Newquay Airport–Heathrow Airport

Newquay Airport–Stansted Airport

Newquay Airport–Luton Airport

Newquay Airport–London City Airport

Newquay Airport–Southend Airport

Datum då den allmänna trafikplikten ursprungligen trädde i kraft

8 augusti 2014

Datum för upphävande

22 januari 2015

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

För mer information kontakta

Ian Elston

Department for Transport

Great Minster House

33 Horseferry Road

London

SW1P 4DR

FÖRENADE KUNGARIKET

E-post: ian.elston@dft.gsi.gov.uk

---