# Uradni list L 89/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 89 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 581. april 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 89

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 581. april 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/506 z dne 20. februarja 2014 o ukrepih, ki jih je Nemčija izvedla v zvezi z družbo Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in različnimi letalskimi prevozniki – SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 868)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/507 z dne 16. septembra 2014 o ukrepu SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007), ki ga je izvedla Nemčija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6411)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/508 z dne 1. oktobra 2014 o domnevni infrastrukturni pomoči, ki jo je Nemčija izvedla za podjetje Propapier PM2 GmbH – Državna pomoč SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6847)

   (
  1
  ) | 72 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2015/506 z dne 20. februarja 2014 o ukrepih, ki jih je Nemčija izvedla v zvezi z družbo Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in različnimi letalskimi prevozniki – SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 868)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 868)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2015/507 z dne 16. septembra 2014 o ukrepu SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007), ki ga je izvedla Nemčija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6411)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6411)

1

37

*

Sklep Komisije (EU) 2015/508 z dne 1. oktobra 2014 o domnevni infrastrukturni pomoči, ki jo je Nemčija izvedla za podjetje Propapier PM2 GmbH – Državna pomoč SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6847)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6847)

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 1.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/506

z dne 20. februarja 2014

o ukrepih, ki jih je Nemčija izvedla v zvezi z družbo Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in različnimi letalskimi prevozniki – SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 868)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je med letoma 2003 in 2006 prejela pritožbe različnih strani, ki so trdile, da so nekateri letalski prevozniki in upravljavec letališča Berlin Schönefeld (v nadaljnjem besedilu: letališče Schönefeld) morda prejeli nezakonito državno pomoč za svoje dejavnosti na navedenem letališču. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je med letoma 2003 in 2006 prejela pritožbe različnih strani, ki so trdile, da so nekateri letalski prevozniki in upravljavec letališča Berlin Schönefeld (v nadaljnjem besedilu: letališče Schönefeld) morda prejeli nezakonito državno pomoč za svoje dejavnosti na navedenem letališču.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 17. avgusta 2006 Nemčijo pozvala, naj posreduje zadevne informacije. Nemčija je tej zahtevi ugodila z dopisom z dne 20. decembra 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 17. avgusta 2006 Nemčijo pozvala, naj posreduje zadevne informacije. Nemčija je tej zahtevi ugodila z dopisom z dne 20. decembra 2006.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2007 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Nemčiji sporočila, da bo glede navedenih ukrepov začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Komisija je hkrati sprejela odredbo o predložitvi podatkov na podlagi člena 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) za vse dokumente, podatke in informacije, ki jih potrebuje za oceno, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2007 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Nemčiji sporočila, da bo glede navedenih ukrepov začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Komisija je hkrati sprejela odredbo o predložitvi podatkov na podlagi člena 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) za vse dokumente, podatke in informacije, ki jih potrebuje za oceno, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč.

| (4) | Nemčija je svoja stališča Komisiji predložila 4. oktobra 2007 in jih 3. marca 2008 dopolnila z dodatnimi dokumenti. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je svoja stališča Komisiji predložila 4. oktobra 2007 in jih 3. marca 2008 dopolnila z dodatnimi dokumenti.

| (5) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 30. oktobra 2007 (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj svoje pripombe glede zadevnih ukrepov predložijo v enem mesecu od datuma objave. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 30. oktobra 2007 (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj svoje pripombe glede zadevnih ukrepov predložijo v enem mesecu od datuma objave.

| (6) | Komisija je prejela pripombe več zainteresiranih strani. Komisija je 16. januarja in 20. februarja 2008 te pripombe posredovala Nemčiji. Nemčija je z dopisom z dne 15. maja 2008 predložila svoja stališča o pripombah zainteresiranih strani. Komisija je nato 31. avgusta 2009 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je tej zahtevi ugodila v treh fazah, in sicer 28. septembra, 12. oktobra in 28. oktobra 2009. Komisija je 4. aprila 2011 Nemčijo ponovno zaprosila za informacije. Nemčija je v odgovor 19. maja 2011 predložila nova stališča in dodatne dokumente. Komisija je 10. oktobra 2011 Nemčiji posredovala dodatna stališča, ki jih je prejela od zainteresiranih strani. Nemčija je pripombe na ta stališča predložila 7. novembra 2011. Na nov zahtevek Komisije za informacije z dne 17. januarja 2012 je odgovorila 14. februarja 2012. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prejela pripombe več zainteresiranih strani. Komisija je 16. januarja in 20. februarja 2008 te pripombe posredovala Nemčiji. Nemčija je z dopisom z dne 15. maja 2008 predložila svoja stališča o pripombah zainteresiranih strani. Komisija je nato 31. avgusta 2009 zahtevala dodatne informacije. Nemčija je tej zahtevi ugodila v treh fazah, in sicer 28. septembra, 12. oktobra in 28. oktobra 2009. Komisija je 4. aprila 2011 Nemčijo ponovno zaprosila za informacije. Nemčija je v odgovor 19. maja 2011 predložila nova stališča in dodatne dokumente. Komisija je 10. oktobra 2011 Nemčiji posredovala dodatna stališča, ki jih je prejela od zainteresiranih strani. Nemčija je pripombe na ta stališča predložila 7. novembra 2011. Na nov zahtevek Komisije za informacije z dne 17. januarja 2012 je odgovorila 14. februarja 2012.

2.   SPLOŠNO OZADJE

| (7) | Po združitvi Nemčije leta 1990 se je Berlin zaradi dolgoletne delitve na vzhodni in zahodni del glede zračnega prometa znašel v prav posebnem položaju. Letališči v središču mesta, tj. Berlin Tegel (v nadaljnjem besedilu: letališče Tegel) in Berlin Tempelhof (v nadaljnjem besedilu: letališče Tempelhof), sta v nekdanjem Zahodnem Berlinu. Letališče Schönefeld je v nekdanjem Vzhodnem Berlinu na meji med deželama (Länder) Berlin in Brandenburg. |
| --- | --- |

(7)

Po združitvi Nemčije leta 1990 se je Berlin zaradi dolgoletne delitve na vzhodni in zahodni del glede zračnega prometa znašel v prav posebnem položaju. Letališči v središču mesta, tj. Berlin Tegel (v nadaljnjem besedilu: letališče Tegel) in Berlin Tempelhof (v nadaljnjem besedilu: letališče Tempelhof), sta v nekdanjem Zahodnem Berlinu. Letališče Schönefeld je v nekdanjem Vzhodnem Berlinu na meji med deželama (Länder) Berlin in Brandenburg.

| (8) | Letališče Tempelhof se je odprlo leta 1923, zaradi kratke pristajalne steze pa so ga lahko uporabljali le majhni zrakoplovi. Tega letališča ni bilo mogoče zlahka posodobiti, saj je na spomeniško zaščitenem zgodovinskem območju, njegova razširitev pa zaradi stanovanjskih območij, ki ga obdajajo, ni bila mogoča. Letališče Tempelhof je prenehalo delovati 30. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(8)

Letališče Tempelhof se je odprlo leta 1923, zaradi kratke pristajalne steze pa so ga lahko uporabljali le majhni zrakoplovi. Tega letališča ni bilo mogoče zlahka posodobiti, saj je na spomeniško zaščitenem zgodovinskem območju, njegova razširitev pa zaradi stanovanjskih območij, ki ga obdajajo, ni bila mogoča. Letališče Tempelhof je prenehalo delovati 30. oktobra 2008.

| (9) | Letališče Tegel, ki je bilo zgrajeno zaradi preskrbe Berlina prek zračnega prevoza med sovjetsko blokado, se je odprlo leta 1948. Od leta 1968 so številni letalski prevozniki svoje dejavnosti z letališča Tempelhof preselili na letališče Tegel, saj letališče Tempelhof ni bilo primerno za reaktivne zrakoplove. Letališče Tegel je bilo od leta 1975 glavno berlinsko potniško letališče. V začetku 90. let prejšnjega stoletja je v prometnih konicah doseglo največjo zmogljivost. Znatnim omejitvam zmogljivosti se je bilo mogoče dolgoročno izogniti le s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze in izgradnjo večjega terminala. To pa ni bilo mogoče, saj je letališče Tegel, podobno kot letališče Tempelhof, v središču mesta, obdajajo pa ga stanovanjska območja in dovozne ceste. Vsako povečanje zračnega prometa na letališču Tegel bi pomenilo tudi večjo obremenitev s hrupom za lokalne prebivalce. |
| --- | --- |

(9)

Letališče Tegel, ki je bilo zgrajeno zaradi preskrbe Berlina prek zračnega prevoza med sovjetsko blokado, se je odprlo leta 1948. Od leta 1968 so številni letalski prevozniki svoje dejavnosti z letališča Tempelhof preselili na letališče Tegel, saj letališče Tempelhof ni bilo primerno za reaktivne zrakoplove. Letališče Tegel je bilo od leta 1975 glavno berlinsko potniško letališče. V začetku 90. let prejšnjega stoletja je v prometnih konicah doseglo največjo zmogljivost. Znatnim omejitvam zmogljivosti se je bilo mogoče dolgoročno izogniti le s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze in izgradnjo večjega terminala. To pa ni bilo mogoče, saj je letališče Tegel, podobno kot letališče Tempelhof, v središču mesta, obdajajo pa ga stanovanjska območja in dovozne ceste. Vsako povečanje zračnega prometa na letališču Tegel bi pomenilo tudi večjo obremenitev s hrupom za lokalne prebivalce.

| (10) | Letališče Schönefeld se je odprlo leta 1946 po ukazu sovjetske vojaške uprave v Nemčiji. Prvotno je bilo vojaško letališče, ki so ga uporabljali tudi komercialni letalski prevozniki, kot je Aeroflot in pozneje tudi vzhodnonemški zračni prevoznik Interflug. Do spremembe političnih razmer v Nemčiji leta 1990 je bilo večkrat razširjeno. Zasnovano je bilo kot vojaško letališče, zato ni ustrezalo potrebam sodobnega komercialnega zračnega prometa. Letališče po spremembi političnih razmer tudi ni bilo več v dobrem stanju. Posodobiti ga je bilo treba v skladu z zahodnoevropskimi varnostnimi standardi, zato so bile v 90. letih prejšnjega stoletja potrebne znatne naložbe. Poleg tega je letališče Schönefeld od središča mesta bolj oddaljeno kot letališči Tempelhof in Tegel, zato za nekatere kategorije potnikov in letalskih prevoznikov ni bilo tako zanimivo kot ti dve letališči. |
| --- | --- |

(10)

Letališče Schönefeld se je odprlo leta 1946 po ukazu sovjetske vojaške uprave v Nemčiji. Prvotno je bilo vojaško letališče, ki so ga uporabljali tudi komercialni letalski prevozniki, kot je Aeroflot in pozneje tudi vzhodnonemški zračni prevoznik Interflug. Do spremembe političnih razmer v Nemčiji leta 1990 je bilo večkrat razširjeno. Zasnovano je bilo kot vojaško letališče, zato ni ustrezalo potrebam sodobnega komercialnega zračnega prometa. Letališče po spremembi političnih razmer tudi ni bilo več v dobrem stanju. Posodobiti ga je bilo treba v skladu z zahodnoevropskimi varnostnimi standardi, zato so bile v 90. letih prejšnjega stoletja potrebne znatne naložbe. Poleg tega je letališče Schönefeld od središča mesta bolj oddaljeno kot letališči Tempelhof in Tegel, zato za nekatere kategorije potnikov in letalskih prevoznikov ni bilo tako zanimivo kot ti dve letališči.

| (11) | Tri berlinska letališča so zaradi zgodovinskih razlogov prvotno upravljale tri različne družbe. Z združitvijo Nemčije so se združile v en sam holding, tj. Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: holding BBF), ki je bil v skupni lasti dežel Berlin in Brandenburg (vsaka 37 %) in nemške zvezne vlade (26 %). Ta holding je imel do leta 2003 v lasti dve odvisni družbi, in sicer Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba BFG), ki je upravljala letališči Tegel in Tempelhof, in Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FBS), ki je upravljala letališče Schönefeld. Holding BBF se je oktobra 2003 združil z družbo FBS, ki je s tem postala lastnica družbe BFG. Družba FBS se je 1. januarja 2012 preimenovala v Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FBB). |
| --- | --- |

(11)

Tri berlinska letališča so zaradi zgodovinskih razlogov prvotno upravljale tri različne družbe. Z združitvijo Nemčije so se združile v en sam holding, tj. Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: holding BBF), ki je bil v skupni lasti dežel Berlin in Brandenburg (vsaka 37 %) in nemške zvezne vlade (26 %). Ta holding je imel do leta 2003 v lasti dve odvisni družbi, in sicer Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba BFG), ki je upravljala letališči Tegel in Tempelhof, in Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FBS), ki je upravljala letališče Schönefeld. Holding BBF se je oktobra 2003 združil z družbo FBS, ki je s tem postala lastnica družbe BFG. Družba FBS se je 1. januarja 2012 preimenovala v Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba FBB).

| (12) | V 90. letih prejšnjega stoletja je zaradi splošno pričakovanega povečanja zračnega prometa v Berlin in iz njega (glej preglednico 1), delno zaradi njegove ponovne razglasitve za glavno mesto Nemčije, kmalu postalo jasno, da je treba učinkoviteje izkoristiti obstoječo letališko zmogljivost, ki je bila zaradi pretekle politične razdelitve mesta takrat porazdeljena na celotno aglomeracijo Berlin.

  Preglednica 1


  Promet na berlinskih letališčih (v milijonih potnikov)









  Leto | Schönefeld | Tegel | Tempelhof |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | 1,1 | 6,7 | ni podatka |
| 1992 | 1,4 | 6,6 | ni podatka |
| 1993 | 1,6 | 7 | 1,1 |
| 1994 | 1,8 | 7,2 | ni podatka |
| 1995 | 1,9 | 8,2 | ni podatka |
| 1996 | 1,8 | 8,3 | ni podatka |
| 1997 | 1,9 | 8,6 | ni podatka |
| 1998 | 1,9 | 8,8 | 0,9 |
| 1999 | 1,9 | 9,5 | ni podatka |
| 2000 | 2,1 | 10,3 | ni podatka |
| 2001 | 1,9 | 9,9 | ni podatka |
| 2002 | 1,6 | 9,1 | ni podatka |
| 2003 | 1,7 | 11,1 | 0,5 |
| 2004 | 3,3 | 11 | 0,4 |
| 2005 | 5 | 11,5 | 0,5 |
| 2006 | 6 | 11,8 | 0,6 |
| 2007 | 6,3 | 13,5 | 0,4 |
| 2008 | 6,6 | 14,5 | 0,4 |
| 2009 | 6,8 | 14,2 | zaprto |
| 2010 | 7,3 | 15,0 | zaprto |
| 2011 | 7,1 | 16,9 | zaprto |
| 2012 | 7,1 | 18,2 | zaprto |
| Vir: | Podatki iz sklepa Komisije v zvezi z državno pomočjo v zadevi NN 25/09 (ex N 167/09) – Nemčija – Financiranje mednarodnega letališča Berlin Brandenburg (UL C 179, 1.8.2009, str. 5), posodobljeni s podatki iz letnih poročil družbe FBB. |

(12)

V 90. letih prejšnjega stoletja je zaradi splošno pričakovanega povečanja zračnega prometa v Berlin in iz njega (glej preglednico 1), delno zaradi njegove ponovne razglasitve za glavno mesto Nemčije, kmalu postalo jasno, da je treba učinkoviteje izkoristiti obstoječo letališko zmogljivost, ki je bila zaradi pretekle politične razdelitve mesta takrat porazdeljena na celotno aglomeracijo Berlin.

Preglednica 1

Promet na berlinskih letališčih (v milijonih potnikov)

Leto

Schönefeld

Tegel

Tempelhof

1991

1,1

6,7

ni podatka

1992

1,4

6,6

ni podatka

1993

1,6

7

1,1

1994

1,8

7,2

ni podatka

1995

1,9

8,2

ni podatka

1996

1,8

8,3

ni podatka

1997

1,9

8,6

ni podatka

1998

1,9

8,8

0,9

1999

1,9

9,5

ni podatka

2000

2,1

10,3

ni podatka

2001

1,9

9,9

ni podatka

2002

1,6

9,1

ni podatka

2003

1,7

11,1

0,5

2004

3,3

11

0,4

2005

5

11,5

0,5

2006

6

11,8

0,6

2007

6,3

13,5

0,4

2008

6,6

14,5

0,4

2009

6,8

14,2

zaprto

2010

7,3

15,0

zaprto

2011

7,1

16,9

zaprto

2012

7,1

18,2

zaprto

Vir:

Podatki iz sklepa Komisije v zvezi z državno pomočjo v zadevi NN 25/09 (ex N 167/09) – Nemčija – Financiranje mednarodnega letališča Berlin Brandenburg (UL C 179, 1.8.2009, str. 5), posodobljeni s podatki iz letnih poročil družbe FBB.

| (13) | Na tej podlagi se je o skupnem letališču za območje Berlin-Brandenburg razpravljalo takoj po združitvi Nemčije. Na podlagi napovedi o številu potnikov na berlinskih letališčih se je predvidevalo, da bi bilo učinkovito obvladovanje povečanega zračnega prometa mogoče le z enim samim, primerno velikim letališčem, opremljenim z najnovejšo tehnologijo. |
| --- | --- |

(13)

Na tej podlagi se je o skupnem letališču za območje Berlin-Brandenburg razpravljalo takoj po združitvi Nemčije. Na podlagi napovedi o številu potnikov na berlinskih letališčih se je predvidevalo, da bi bilo učinkovito obvladovanje povečanega zračnega prometa mogoče le z enim samim, primerno velikim letališčem, opremljenim z najnovejšo tehnologijo.

| (14) | Načrtovanje gradnje skupnega berlinskega letališča se je začelo januarja 1992. V tem okviru je bilo 20. junija 1993 objavljeno, da so bila za možne lokacije novega letališča izbrana tri območja, in sicer območje južno od letališča Schönefeld in dve drugi območji (letališči Sperenberg in Jüterborg). Letališči Tegel in Tempelhof se za potencialno primerni nista šteli iz dveh razlogov, in sicer zaradi negativnega učinka teh dveh letališč v središču mesta na lokalne prebivalce (zlasti zaradi hrupa) in dejstva, da ju ne bi bilo mogoče toliko razširiti, da bi bili primerni za novo skupno berlinsko letališče. V končni analizi je bilo izbrano letališče Schönefeld, ker je razmeroma blizu središču mesta, čeprav je zunaj njega, ter ima dobre cestne in železniške povezave. Zato je bila sprejeta odločitev o razširitvi in posodobitvi obstoječega letališča Schönefeld, ki bi postalo glavno berlinsko letališče z imenom Berlin-Brandenburg Willy Brandt (v nadaljnjem besedilu: letališče BER), hkrati pa bi se tudi zaprli letališči Tegel in Tempelhof. Ta odločitev je postala uradna s sporazumom, ki so ga nemška zvezna vlada ter deželi Berlin in Brandenburg podpisale 28. maja 1996. |
| --- | --- |

(14)

Načrtovanje gradnje skupnega berlinskega letališča se je začelo januarja 1992. V tem okviru je bilo 20. junija 1993 objavljeno, da so bila za možne lokacije novega letališča izbrana tri območja, in sicer območje južno od letališča Schönefeld in dve drugi območji (letališči Sperenberg in Jüterborg). Letališči Tegel in Tempelhof se za potencialno primerni nista šteli iz dveh razlogov, in sicer zaradi negativnega učinka teh dveh letališč v središču mesta na lokalne prebivalce (zlasti zaradi hrupa) in dejstva, da ju ne bi bilo mogoče toliko razširiti, da bi bili primerni za novo skupno berlinsko letališče. V končni analizi je bilo izbrano letališče Schönefeld, ker je razmeroma blizu središču mesta, čeprav je zunaj njega, ter ima dobre cestne in železniške povezave. Zato je bila sprejeta odločitev o razširitvi in posodobitvi obstoječega letališča Schönefeld, ki bi postalo glavno berlinsko letališče z imenom Berlin-Brandenburg Willy Brandt (v nadaljnjem besedilu: letališče BER), hkrati pa bi se tudi zaprli letališči Tegel in Tempelhof. Ta odločitev je postala uradna s sporazumom, ki so ga nemška zvezna vlada ter deželi Berlin in Brandenburg podpisale 28. maja 1996.

| (15) | Delničarji holdinga BBF so izvedbo projekta letališča BER načrtovali prek zasebnega lastnika in upravljavca letališča. Leta 1997 je bila sprejeta odločitev o začetku postopka privatizacije, s katero bi se vse delnice v holdingu BBF prodale zasebnemu vlagatelju, koncesija za letališče pa bi bila dodeljena prihodnjemu kupcu. |
| --- | --- |

(15)

Delničarji holdinga BBF so izvedbo projekta letališča BER načrtovali prek zasebnega lastnika in upravljavca letališča. Leta 1997 je bila sprejeta odločitev o začetku postopka privatizacije, s katero bi se vse delnice v holdingu BBF prodale zasebnemu vlagatelju, koncesija za letališče pa bi bila dodeljena prihodnjemu kupcu.

| (16) | Vendar se obstoječi delničarji holdinga BBF niso mogli dogovoriti z nobenim ponudnikom. Javni lastniki so zato leta 2003 razglasili, da je bil postopek privatizacije neuspešen in da se bo letališče BER zgradilo s pomočjo javnih delničarjev (5). |
| --- | --- |

(16)

Vendar se obstoječi delničarji holdinga BBF niso mogli dogovoriti z nobenim ponudnikom. Javni lastniki so zato leta 2003 razglasili, da je bil postopek privatizacije neuspešen in da se bo letališče BER zgradilo s pomočjo javnih delničarjev (5).

3.   OPIS UKREPOV IN NJIHOVEGA OZADJA

3.1   Pogodba o prenosu nadzora in dobička

| (17) | Holding BBF in družba BFG sta 6. avgusta 1992 podpisala pogodbo o prenosu nadzora in dobička (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag). Ta pogodba naj bi prvotno trajala 5 let s tihim podaljšanjem za dve leti, razen če bi se kateri od podpisnikov odločil, da jo z enoletnim odpovednim rokom prekine. Podobno pogodbo je holding BBF podpisal tudi z družbo FBS. Po nemški zakonodaji je pogodba o prenosu nadzora in dobička med družbo in njegovo odvisno družbo dogovor, na podlagi katerega matična družba nadzoruje upravljanje odvisne družbe, ta pa mora svoje dobičke in izgube prenesti na matično družbo. V praksi se na podlagi takšnega dogovora dobički in izgube matične družbe in odvisne družbe seštejejo in ustrezno obdavčijo. Zaradi pogodb o prenosu nadzora in dobička, sklenjenih med holdingom BBF in njegovima odvisnima družbama, so se te različne družbe za namene davka od odhodka pravnih oseb štele za enoten obdavčljiv subjekt. |
| --- | --- |

(17)

Holding BBF in družba BFG sta 6. avgusta 1992 podpisala pogodbo o prenosu nadzora in dobička (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag). Ta pogodba naj bi prvotno trajala 5 let s tihim podaljšanjem za dve leti, razen če bi se kateri od podpisnikov odločil, da jo z enoletnim odpovednim rokom prekine. Podobno pogodbo je holding BBF podpisal tudi z družbo FBS. Po nemški zakonodaji je pogodba o prenosu nadzora in dobička med družbo in njegovo odvisno družbo dogovor, na podlagi katerega matična družba nadzoruje upravljanje odvisne družbe, ta pa mora svoje dobičke in izgube prenesti na matično družbo. V praksi se na podlagi takšnega dogovora dobički in izgube matične družbe in odvisne družbe seštejejo in ustrezno obdavčijo. Zaradi pogodb o prenosu nadzora in dobička, sklenjenih med holdingom BBF in njegovima odvisnima družbama, so se te različne družbe za namene davka od odhodka pravnih oseb štele za enoten obdavčljiv subjekt.

| (18) | Pravice in obveznosti holdinga BBF na podlagi pogodbe o prenosu nadzora in dobička, sklenjene z družbo BFG dne 6. avgusta 1992, so se leta 2003 zaradi združitve holdinga BBF in družbe FBS prenesle na družbo FBS. Poleg tega pogodba o prenosu nadzora in dobička med holdingom BBF in družbo FBS za združitev ni bila več pomembna. Ta pogodba zato v tem sklepu ne bo nadalje obravnavana. |
| --- | --- |

(18)

Pravice in obveznosti holdinga BBF na podlagi pogodbe o prenosu nadzora in dobička, sklenjene z družbo BFG dne 6. avgusta 1992, so se leta 2003 zaradi združitve holdinga BBF in družbe FBS prenesle na družbo FBS. Poleg tega pogodba o prenosu nadzora in dobička med holdingom BBF in družbo FBS za združitev ni bila več pomembna. Ta pogodba zato v tem sklepu ne bo nadalje obravnavana.

| (19) | V praksi je pogodba o prenosu nadzora in dobička z dne 6. avgusta 1992 med holdingom BBF in družbo BFG (v nadaljnjem besedilu: pogodba o prenosu nadzora in dobička) pomenila, da so se izgube, ustvarjene z delovanjem letališča Schönefeld, vsaj v nekaterih letih nadomestile z dobičkom, ustvarjenim z delovanjem letališča Tegel. |
| --- | --- |

(19)

V praksi je pogodba o prenosu nadzora in dobička z dne 6. avgusta 1992 med holdingom BBF in družbo BFG (v nadaljnjem besedilu: pogodba o prenosu nadzora in dobička) pomenila, da so se izgube, ustvarjene z delovanjem letališča Schönefeld, vsaj v nekaterih letih nadomestile z dobičkom, ustvarjenim z delovanjem letališča Tegel.

| (20) | Dejansko je imelo letališče Schönefeld izgube iz poslovanja vsaj do leta 2006, kot je prikazano v naslednji preglednici, v katero sta navedena EBITDA (6) in EBIT (7) letališča v letih od 2003 do 2006 na podlagi stroškov in prihodkov, ki so neposredno povezani s delovanjem tega letališča:

  Preglednica 2


  EBITDA in EBIT letališča Schönefeld v letih od 2003 do 2006










  EBITDA/EBIT
  (v milijonih EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA | [...] (8) | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | [...] | [...] | [...] | [...] |

(20)

Dejansko je imelo letališče Schönefeld izgube iz poslovanja vsaj do leta 2006, kot je prikazano v naslednji preglednici, v katero sta navedena EBITDA (6) in EBIT (7) letališča v letih od 2003 do 2006 na podlagi stroškov in prihodkov, ki so neposredno povezani s delovanjem tega letališča:

Preglednica 2

EBITDA in EBIT letališča Schönefeld v letih od 2003 do 2006

EBITDA/EBIT

(v milijonih EUR)

2003

2004

2005

2006

EBITDA

[...] (8)

[...]

[...]

[...]

EBIT

[...]

[...]

[...]

[...]

| (21) | Vendar zaradi slabega poslovanja letališča Schönefeld ni bila vprašljiva uspešnost poslovanja skupine, ki so jo sestavljali družba FBS, družba BFG in do leta 2003 njihov holding BBF (v nadaljnjem besedilu: skupina FBS). Skupina FBS je vedno ustvarila zadostna lastna finančna sredstva ali na trgu pridobila potrebno financiranje. Kolikor je Komisija seznanjena, je skupina FBS javno financiranje iz zunanjih virov pridobila le v zvezi s financiranjem projekta letališča BER, kar je Komisija odobrila (9). |
| --- | --- |

(21)

Vendar zaradi slabega poslovanja letališča Schönefeld ni bila vprašljiva uspešnost poslovanja skupine, ki so jo sestavljali družba FBS, družba BFG in do leta 2003 njihov holding BBF (v nadaljnjem besedilu: skupina FBS). Skupina FBS je vedno ustvarila zadostna lastna finančna sredstva ali na trgu pridobila potrebno financiranje. Kolikor je Komisija seznanjena, je skupina FBS javno financiranje iz zunanjih virov pridobila le v zvezi s financiranjem projekta letališča BER, kar je Komisija odobrila (9).

| (22) | To je bilo mogoče zlasti zaradi razmeroma dobre gospodarske uspešnosti letališča Tegel, ki je ublažila negativen učinek izgub letališča Schönefeld iz poslovanja na skupino FBS. Letališče Tegel je bilo med letoma 1990 in 2005 v nasprotju z letališčema Schönefeld in Tempelhof sodobno letališče, ki so ga uporabljali glavni mednarodni nacionalni letalski prevozniki, ki so leteli v Berlin, za nekatere kategorije potnikov in letalskih prevoznikov pa je bilo najbolj zanimivo letališče aglomeracije Berlin. Poleg tega se je potniški zračni promet med letoma 1990 in 2005 na splošno povečeval, to pa je koristilo skupini FBS kot celoti. |
| --- | --- |

(22)

To je bilo mogoče zlasti zaradi razmeroma dobre gospodarske uspešnosti letališča Tegel, ki je ublažila negativen učinek izgub letališča Schönefeld iz poslovanja na skupino FBS. Letališče Tegel je bilo med letoma 1990 in 2005 v nasprotju z letališčema Schönefeld in Tempelhof sodobno letališče, ki so ga uporabljali glavni mednarodni nacionalni letalski prevozniki, ki so leteli v Berlin, za nekatere kategorije potnikov in letalskih prevoznikov pa je bilo najbolj zanimivo letališče aglomeracije Berlin. Poleg tega se je potniški zračni promet med letoma 1990 in 2005 na splošno povečeval, to pa je koristilo skupini FBS kot celoti.

| (23) | Iz preglednice 1 je razvidno, da je število potnikov na letališču na leto enakomerno naraščalo v 90. letih prejšnjega stoletja in od leta 2004. Na letališču Schönefeld je število potnikov na leto naraščalo zlasti v prvi polovici 90. let prejšnjega stoletja (z 1,1 milijona na 1,9 milijona potnikov v letih od 1991 do 1995), v drugi polovici pa je zastalo ter med letoma 2000 in 2003 upadalo (z 2,1 milijona na 1,7 milijona potnikov na leto). Med letoma 1991 in 2003 je večina rasti prometa v Berlinu v absolutnem smislu pripadla letališču Tegel, ne pa letališču Schönefeld. Število potnikov na leto na letališču Schönefeld se je v navedenem obdobju povečalo za 600 000, na letališču Tegel pa celo za 4,4 milijona. Promet se je med letoma 2003 in 2012 na obeh letališčih še naprej večal: kot je navedeno v preglednici 1, se je promet na letališču Schönefeld povečal za 417 % (z 1,7 milijona na 7,1 milijona potnikov na leto), na letališču Tegel pa za 63 % (z 11,1 milijona na 18,2 milijona potnikov na leto). V nasprotju z obdobjem 1991–2003 je bila rast prometa v absolutnem smislu na obeh letališčih skoraj enaka, kar v relativnem smislu pomeni, da je bila rast letališča Schönefeld precej večja od rasti letališča Tegel. |
| --- | --- |

(23)

Iz preglednice 1 je razvidno, da je število potnikov na letališču na leto enakomerno naraščalo v 90. letih prejšnjega stoletja in od leta 2004. Na letališču Schönefeld je število potnikov na leto naraščalo zlasti v prvi polovici 90. let prejšnjega stoletja (z 1,1 milijona na 1,9 milijona potnikov v letih od 1991 do 1995), v drugi polovici pa je zastalo ter med letoma 2000 in 2003 upadalo (z 2,1 milijona na 1,7 milijona potnikov na leto). Med letoma 1991 in 2003 je večina rasti prometa v Berlinu v absolutnem smislu pripadla letališču Tegel, ne pa letališču Schönefeld. Število potnikov na leto na letališču Schönefeld se je v navedenem obdobju povečalo za 600 000, na letališču Tegel pa celo za 4,4 milijona. Promet se je med letoma 2003 in 2012 na obeh letališčih še naprej večal: kot je navedeno v preglednici 1, se je promet na letališču Schönefeld povečal za 417 % (z 1,7 milijona na 7,1 milijona potnikov na leto), na letališču Tegel pa za 63 % (z 11,1 milijona na 18,2 milijona potnikov na leto). V nasprotju z obdobjem 1991–2003 je bila rast prometa v absolutnem smislu na obeh letališčih skoraj enaka, kar v relativnem smislu pomeni, da je bila rast letališča Schönefeld precej večja od rasti letališča Tegel.

3.2   Seznam letaliških pristojbin na letališču Schönefeld

| (24) | Skupina FBS je v 90. letih prejšnjega stoletja poskušala spodbuditi letalske prevoznike, da bi svoje dejavnosti z letališča Tegel, ki je delovalo blizu polne zmogljivosti, preselili na letališče Schönefeld, ki je bilo premalo izkoriščeno (10). Cilj je bil rešiti težavo s preobremenjenostjo na letališču Tegel in optimizirati izkoriščenost zmogljivosti letališča Schönefeld. V ta namen je navezala stik z letalskimi prevozniki, ki so že opravljali lete z letališč Tegel in Tempelhof, in letalskimi prevozniki, ki z enega od berlinskih letališč še niso opravljali letov. Zanimanje je pokazalo več prevoznikov, ki pa svojih dejavnosti na koncu niso preselili na letališče Schönefeld iz tržnih razlogov, zlasti zaradi odsotnosti ključnega najemnika (11) na letališču Schönefeld. Poleg tega infrastruktura letališča Schönefeld ni bila tako sodobna kot na letališču Tegel, te pomanjkljivosti pa privlačne letališke pristojbine ali druge finančne spodbude niso izravnale. Na splošno je bil poskus, da se nekaj prometa z letališča Tegel preseli na letališče Schönefeld in na slednjega privabijo letalski prevozniki, ki iz Berlina še niso leteli, takrat v večji meri neuspešen. To dokazuje dejstvo, kot je bilo že navedeno, da se je promet na letališču Tegel med letoma 1991 in 2003 povečal za 4,4 milijona potnikov, na letališču Schönefeld v istem obdobju pa le za 600 000 potnikov. |
| --- | --- |

(24)

Skupina FBS je v 90. letih prejšnjega stoletja poskušala spodbuditi letalske prevoznike, da bi svoje dejavnosti z letališča Tegel, ki je delovalo blizu polne zmogljivosti, preselili na letališče Schönefeld, ki je bilo premalo izkoriščeno (10). Cilj je bil rešiti težavo s preobremenjenostjo na letališču Tegel in optimizirati izkoriščenost zmogljivosti letališča Schönefeld. V ta namen je navezala stik z letalskimi prevozniki, ki so že opravljali lete z letališč Tegel in Tempelhof, in letalskimi prevozniki, ki z enega od berlinskih letališč še niso opravljali letov. Zanimanje je pokazalo več prevoznikov, ki pa svojih dejavnosti na koncu niso preselili na letališče Schönefeld iz tržnih razlogov, zlasti zaradi odsotnosti ključnega najemnika (11) na letališču Schönefeld. Poleg tega infrastruktura letališča Schönefeld ni bila tako sodobna kot na letališču Tegel, te pomanjkljivosti pa privlačne letališke pristojbine ali druge finančne spodbude niso izravnale. Na splošno je bil poskus, da se nekaj prometa z letališča Tegel preseli na letališče Schönefeld in na slednjega privabijo letalski prevozniki, ki iz Berlina še niso leteli, takrat v večji meri neuspešen. To dokazuje dejstvo, kot je bilo že navedeno, da se je promet na letališču Tegel med letoma 1991 in 2003 povečal za 4,4 milijona potnikov, na letališču Schönefeld v istem obdobju pa le za 600 000 potnikov.

| (25) | Na podlagi tega so se iskale strateške rešitve, ki bi čim bolj izboljšale gospodarski položaj letališča Schönefeld pred začetkom delovanja letališča BER. Začasno zaprtje letališča kot možnost ni bilo upoštevano. Strateške rešitve so med drugim obravnavale višino letaliških pristojbin in njihovo določanje z namenom, da se privabi dodaten promet. |
| --- | --- |

(25)

Na podlagi tega so se iskale strateške rešitve, ki bi čim bolj izboljšale gospodarski položaj letališča Schönefeld pred začetkom delovanja letališča BER. Začasno zaprtje letališča kot možnost ni bilo upoštevano. Strateške rešitve so med drugim obravnavale višino letaliških pristojbin in njihovo določanje z namenom, da se privabi dodaten promet.

| (26) | V Nemčiji se cene infrastrukturnih storitev, ki jih letališče zagotavlja letalskim prevoznikom, določijo na podlagi seznama pristojbin posameznega letališča, kot je objavljen v publikaciji Nachrichten für Luftfahrer, tj. nemški uradni publikaciji na področju zračnega prevoza. Vsako letališče pripravi svoj seznam pristojbin, ki ga predloži pristojnim organom za civilno letalstvo v deželi (Land). |
| --- | --- |

(26)

V Nemčiji se cene infrastrukturnih storitev, ki jih letališče zagotavlja letalskim prevoznikom, določijo na podlagi seznama pristojbin posameznega letališča, kot je objavljen v publikaciji Nachrichten für Luftfahrer, tj. nemški uradni publikaciji na področju zračnega prevoza. Vsako letališče pripravi svoj seznam pristojbin, ki ga predloži pristojnim organom za civilno letalstvo v deželi (Land).

| (27) | Na letališču Schönefeld se je od leta 2003 uporabljalo več seznamov pristojbin. Od 1. avgusta 2003 do 30. aprila 2004 so letališča Tegel, Tempelhof in Schönefeld uporabljala skupni seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam iz leta 2003). Navedeni seznam se ni štel za dovolj privlačnega, da bi letalske prevoznike spodbudil k uvedbi novih povezav ali povečanju pogostosti letov na letališče Schönefeld in z njega. |
| --- | --- |

(27)

Na letališču Schönefeld se je od leta 2003 uporabljalo več seznamov pristojbin. Od 1. avgusta 2003 do 30. aprila 2004 so letališča Tegel, Tempelhof in Schönefeld uporabljala skupni seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam iz leta 2003). Navedeni seznam se ni štel za dovolj privlačnega, da bi letalske prevoznike spodbudil k uvedbi novih povezav ali povečanju pogostosti letov na letališče Schönefeld in z njega.

| (28) | Na tej podlagi so delničarji holdinga FBS leta 2003 naročili svetovanje ([...] – v nadaljnjem besedilu: svetovalec), da bi razvili strategijo, ki bi lahko finančni položaj letališča Schönefeld izboljšala do začetka delovanja letališča BER in bi jo bilo mogoče izvesti hitro. |
| --- | --- |

(28)

Na tej podlagi so delničarji holdinga FBS leta 2003 naročili svetovanje ([...] – v nadaljnjem besedilu: svetovalec), da bi razvili strategijo, ki bi lahko finančni položaj letališča Schönefeld izboljšala do začetka delovanja letališča BER in bi jo bilo mogoče izvesti hitro.

| (29) | Analiza, ki jo je opravil svetovalec, je pokazala, da iz različnih razlogov obstaja možnost znatne razširitve zračnega prometa v Berlinu. Svetovalec je ocenil, da zaledje Berlina vključuje do 10 milijonov potencialnih potnikov na leto. Svetovalec je opredelil več strukturnih dejavnikov, ki prispevajo k povečanju zračnega prometa. Glavni dejavniki so bili prisotnost številnih velikih multinacionalnih družb, ki imajo sedež v Berlinu, dejstvo, da je Berlin največje nemško univerzitetno mesto in središče za „etnični promet“ (12), in dejstvo, da se je v začetku tega tisočletja Berlin štel za glavno mesto v razvoju in „vaba“ za turiste (13). Svetovalec je ugotovil tudi, da je imel Berlin v primerjavi z drugimi letališči v glavnih mestih leta 2003 še vedno skriti potencial za vzpostavitev in rast prometa nizkocenovnih prevoznikov. |
| --- | --- |

(29)

Analiza, ki jo je opravil svetovalec, je pokazala, da iz različnih razlogov obstaja možnost znatne razširitve zračnega prometa v Berlinu. Svetovalec je ocenil, da zaledje Berlina vključuje do 10 milijonov potencialnih potnikov na leto. Svetovalec je opredelil več strukturnih dejavnikov, ki prispevajo k povečanju zračnega prometa. Glavni dejavniki so bili prisotnost številnih velikih multinacionalnih družb, ki imajo sedež v Berlinu, dejstvo, da je Berlin največje nemško univerzitetno mesto in središče za „etnični promet“ (12), in dejstvo, da se je v začetku tega tisočletja Berlin štel za glavno mesto v razvoju in „vaba“ za turiste (13). Svetovalec je ugotovil tudi, da je imel Berlin v primerjavi z drugimi letališči v glavnih mestih leta 2003 še vedno skriti potencial za vzpostavitev in rast prometa nizkocenovnih prevoznikov.

| (30) | V tistem času je promet nizkocenovnih prevoznikov po vsej Evropi precej naraščal (14), različne analize pa so pokazale, da so večji del prometa nizkocenovnih prevoznikov ustvarjali novi potniki, zato bi se lahko nudilo ob tradicionalnem prometu. Po napovedih svetovalca bi lahko dodatni promet nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld kratkoročno, tj. od leta 2003 do leta 2005, prinesel od 600 000 do 900 000 dodatnih potnikov na leto, srednjeročno, tj. od leta 2005 do leta 2010, pa 300 000 dodatnih potnikov. |
| --- | --- |

(30)

V tistem času je promet nizkocenovnih prevoznikov po vsej Evropi precej naraščal (14), različne analize pa so pokazale, da so večji del prometa nizkocenovnih prevoznikov ustvarjali novi potniki, zato bi se lahko nudilo ob tradicionalnem prometu. Po napovedih svetovalca bi lahko dodatni promet nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld kratkoročno, tj. od leta 2003 do leta 2005, prinesel od 600 000 do 900 000 dodatnih potnikov na leto, srednjeročno, tj. od leta 2005 do leta 2010, pa 300 000 dodatnih potnikov.

| (31) | Svetovalec je poleg tega ugotovil, da bi bile za izvajanje strategije za privabljanje nizkocenovnih prevoznikov na letališče Schönefeld potrebne le manjše prilagoditve, ne pa obsežna vlaganja v infrastrukturo ali znatne spremembe obstoječe infrastrukture. |
| --- | --- |

(31)

Svetovalec je poleg tega ugotovil, da bi bile za izvajanje strategije za privabljanje nizkocenovnih prevoznikov na letališče Schönefeld potrebne le manjše prilagoditve, ne pa obsežna vlaganja v infrastrukturo ali znatne spremembe obstoječe infrastrukture.

| (32) | Zato je priporočil tako strategijo (v nadaljnjem besedilu: strategija za nizkocenovne prevoznike) in predlagal njeno izvajanje s kombinacijo količinskih popustov na letališke pristojbine in finančnih spodbud (15). |
| --- | --- |

(32)

Zato je priporočil tako strategijo (v nadaljnjem besedilu: strategija za nizkocenovne prevoznike) in predlagal njeno izvajanje s kombinacijo količinskih popustov na letališke pristojbine in finančnih spodbud (15).

| (33) | Družba FBS se je odločila za uvedbo in izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike ter v ta namen sprejela nov seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam iz leta 2004). Seznam iz leta 2004 je bil za razliko od seznama iz leta 2003 oblikovan posebej za letališče Schönefeld. Ta novi seznam, ki je bil sprejet 30. aprila 2004 in se je začel uporabljati 1. maja 2004, je zagotavljal naslednje pristojbine:






  (a) | pristojbine za vzletanje in pristajanje, ki so temeljile zlasti na največji vzletni teži zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(33)

Družba FBS se je odločila za uvedbo in izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike ter v ta namen sprejela nov seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam iz leta 2004). Seznam iz leta 2004 je bil za razliko od seznama iz leta 2003 oblikovan posebej za letališče Schönefeld. Ta novi seznam, ki je bil sprejet 30. aprila 2004 in se je začel uporabljati 1. maja 2004, je zagotavljal naslednje pristojbine:

(a)

pristojbine za vzletanje in pristajanje, ki so temeljile zlasti na največji vzletni teži zrakoplova;

| (b) | potniške pristojbine, ki so temeljile na številu odhajajočih potnikov in namembnem kraju leta; |
| --- | --- |

(b)

potniške pristojbine, ki so temeljile na številu odhajajočih potnikov in namembnem kraju leta;

| (c) | pristojbine za parkiranje letala, ki so temeljile na največji vzletni teži zrakoplova in trajanju uporabe parkirišč. |
| --- | --- |

(c)

pristojbine za parkiranje letala, ki so temeljile na največji vzletni teži zrakoplova in trajanju uporabe parkirišč.

| (34) | V ta seznam je bilo vključenih več mehanizmov finančne spodbude:






  (a) | „popust na število potnikov“, pri katerem je bil del potniških pristojbin povrnjen na podlagi števila prepeljanih potnikov, kot sledi:

  Preglednica 3


  Popust na število potnikov na podlagi seznama iz leta 2004







  Število potnikov na leto | Stopnja povračila
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Več kot 50 000 | 5 |
| Več kot 100 000 | 10 |
| Več kot 150 000 | 15 |
| Več kot 250 000 | 20 |

(34)

V ta seznam je bilo vključenih več mehanizmov finančne spodbude:

(a)

„popust na število potnikov“, pri katerem je bil del potniških pristojbin povrnjen na podlagi števila prepeljanih potnikov, kot sledi:

Preglednica 3

Popust na število potnikov na podlagi seznama iz leta 2004

Število potnikov na leto

Stopnja povračila

(%)

Več kot 50 000

5

Več kot 100 000

10

Več kot 150 000

15

Več kot 250 000

20

| (b) | „spodbuda za rast“, ki sta jo sestavljali „spodbuda za namembni kraj“ in „spodbuda za pogostost letov“, dodelili pa sta se za uvedbo novih povezav z letališča Schönefeld in dodatnih letov na obstoječih povezavah z letališča Schönefeld. Spodbuda za namembni kraj je prvo leto znašala 80 % pristojbine Landegrundtarif (opredeljene kot seštevek veljavnih pristojbin za vzletanje in pristajanje ter potniških pristojbin za zadevne premike zrakoplovov), drugo leto 60 %, tretje leto 40 % in četrto leto 20 %. Spodbuda za pogostost letov je prvo leto znašala 60 % pristojbine Landegrundtarif, drugo leto pa 40 %. Pogoji naj bi se podrobneje določili v dvostranskem sporazumu, sklenjenim med družbo FBS in letalskim prevoznikom. |
| --- | --- |

(b)

„spodbuda za rast“, ki sta jo sestavljali „spodbuda za namembni kraj“ in „spodbuda za pogostost letov“, dodelili pa sta se za uvedbo novih povezav z letališča Schönefeld in dodatnih letov na obstoječih povezavah z letališča Schönefeld. Spodbuda za namembni kraj je prvo leto znašala 80 % pristojbine Landegrundtarif (opredeljene kot seštevek veljavnih pristojbin za vzletanje in pristajanje ter potniških pristojbin za zadevne premike zrakoplovov), drugo leto 60 %, tretje leto 40 % in četrto leto 20 %. Spodbuda za pogostost letov je prvo leto znašala 60 % pristojbine Landegrundtarif, drugo leto pa 40 %. Pogoji naj bi se podrobneje določili v dvostranskem sporazumu, sklenjenim med družbo FBS in letalskim prevoznikom.

| (35) | Seznam iz leta 2004 je bil ponovno spremenjen julija 2005. V skladu s to spremembo bi letalski prevozniki lahko prejeli spodbudo za namembni kraj, če bi uvedli nove povezave iz berlinskega letališkega sistema, tj. povezave v namembne kraje, ki še niso bili povezani z neposrednimi leti iz Berlina. Spodbuda za namembni kraj je bila nasprotno prej namenjena za nove povezave z letališča Schönefeld, tudi če je bil isti namembni kraj povezan z neposrednimi leti z drugih berlinskih letališč. |
| --- | --- |

(35)

Seznam iz leta 2004 je bil ponovno spremenjen julija 2005. V skladu s to spremembo bi letalski prevozniki lahko prejeli spodbudo za namembni kraj, če bi uvedli nove povezave iz berlinskega letališkega sistema, tj. povezave v namembne kraje, ki še niso bili povezani z neposrednimi leti iz Berlina. Spodbuda za namembni kraj je bila nasprotno prej namenjena za nove povezave z letališča Schönefeld, tudi če je bil isti namembni kraj povezan z neposrednimi leti z drugih berlinskih letališč.

| (36) | 19. januarja 2006 je bil sprejet nov seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam iz leta 2006), ki je začel retroaktivno veljati 1. januarja 2006. V primerjavi s seznamom iz leta 2004 vanj ni bila več vključena spodbuda za pogostost letov. Seznam iz leta 2006 je zagotavljal tri glavne finančne spodbude: „financiranje za rast“ (16), tj. spodbudo, povezano s povečanjem števila potnikov ali količine tovora s premiki zrakoplovov, „financiranje za namembni kraj“, dodeljeno za uvedbo nove neposredne povezave med Berlinom in drugim namembnim krajem, in „popust na število potnikov“. |
| --- | --- |

(36)

19. januarja 2006 je bil sprejet nov seznam pristojbin (v nadaljnjem besedilu: seznam iz leta 2006), ki je začel retroaktivno veljati 1. januarja 2006. V primerjavi s seznamom iz leta 2004 vanj ni bila več vključena spodbuda za pogostost letov. Seznam iz leta 2006 je zagotavljal tri glavne finančne spodbude: „financiranje za rast“ (16), tj. spodbudo, povezano s povečanjem števila potnikov ali količine tovora s premiki zrakoplovov, „financiranje za namembni kraj“, dodeljeno za uvedbo nove neposredne povezave med Berlinom in drugim namembnim krajem, in „popust na število potnikov“.

| (37) | Prevoznik je moral v skladu s seznamom iz leta 2006 pri uvedbi nove povezave iz Berlina izbirati med financiranjem za namembni kraj in financiranjem za rast. Odločitev je moral sprejeti pred uvedbo nove povezave, ta enkratna odločitev pa ga je zavezovala. |
| --- | --- |

(37)

Prevoznik je moral v skladu s seznamom iz leta 2006 pri uvedbi nove povezave iz Berlina izbirati med financiranjem za namembni kraj in financiranjem za rast. Odločitev je moral sprejeti pred uvedbo nove povezave, ta enkratna odločitev pa ga je zavezovala.

| (38) | Financiranje za namembni kraj je bila spodbuda, določena na 80 % pristojbine Landegrundtarif v prvi sezoni letenja po uvedbi nove povezave, 60 % v drugi sezoni, 40 % v tretji sezoni, 20 % v četrti sezoni in 10 % v peti sezoni. Če so letalski prevozniki novo povezavo prekinili pred iztekom pete sezone letenja, so morali financiranje za namembni kraj povrniti, kot sledi: 60 % pristojbine Landegrundtarif, dolgovane za prvo sezono letenja, 40 % za drugo sezono, 20 % za tretjo sezono, 10 % za četrto sezono in 0 % za peto sezono. |
| --- | --- |

(38)

Financiranje za namembni kraj je bila spodbuda, določena na 80 % pristojbine Landegrundtarif v prvi sezoni letenja po uvedbi nove povezave, 60 % v drugi sezoni, 40 % v tretji sezoni, 20 % v četrti sezoni in 10 % v peti sezoni. Če so letalski prevozniki novo povezavo prekinili pred iztekom pete sezone letenja, so morali financiranje za namembni kraj povrniti, kot sledi: 60 % pristojbine Landegrundtarif, dolgovane za prvo sezono letenja, 40 % za drugo sezono, 20 % za tretjo sezono, 10 % za četrto sezono in 0 % za peto sezono.

| (39) | Prevozniki so bili do financiranja za rast upravičeni, če so v primerjavi s prejšnjim letom dosegli povečanje števila potnikov ali količine tovora na premik zrakoplova. Financiranje za rast se je izračunalo na podlagi stopnje dosežene rasti v skladu s formulo s seznama, nato pa je bilo spremenjeno v popuste na letališke pristojbine, ki so se postopoma zmanjševali. Financiranje za rast je bilo omejeno na največ pet let. |
| --- | --- |

(39)

Prevozniki so bili do financiranja za rast upravičeni, če so v primerjavi s prejšnjim letom dosegli povečanje števila potnikov ali količine tovora na premik zrakoplova. Financiranje za rast se je izračunalo na podlagi stopnje dosežene rasti v skladu s formulo s seznama, nato pa je bilo spremenjeno v popuste na letališke pristojbine, ki so se postopoma zmanjševali. Financiranje za rast je bilo omejeno na največ pet let.

| (40) | „Popust na število potnikov“ je bil v primerjavi s seznamom iz leta 2004 le nekoliko spremenjen in razširjen. Popust na število potnikov, ki se je od takrat imenoval „financiranje za število potnikov“, je bil v skladu s seznamom iz leta 2006 sestavljen iz sorazmernega povračila pristojbin za vzletanje in pristajanje ter potniških pristojbin glede na število prepeljanih potnikov. Stopnje povračil so bile naslednje:

  Preglednica 4


  Financiranje za število potnikov: popusti v skladu s seznamom iz leta 2006







  Število potnikov na leto | Stopnja povračila
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Več kot 50 000 | 5 |
| Več kot 100 000 | 10 |
| Več kot 250 000 | 15 |
| Več kot 500 000 | 20 |
| Več kot 1 milijon | 30 |
| Več kot 2 milijona | 40 |

(40)

„Popust na število potnikov“ je bil v primerjavi s seznamom iz leta 2004 le nekoliko spremenjen in razširjen. Popust na število potnikov, ki se je od takrat imenoval „financiranje za število potnikov“, je bil v skladu s seznamom iz leta 2006 sestavljen iz sorazmernega povračila pristojbin za vzletanje in pristajanje ter potniških pristojbin glede na število prepeljanih potnikov. Stopnje povračil so bile naslednje:

Preglednica 4

Financiranje za število potnikov: popusti v skladu s seznamom iz leta 2006

Število potnikov na leto

Stopnja povračila

(%)

Več kot 50 000

5

Več kot 100 000

10

Več kot 250 000

15

Več kot 500 000

20

Več kot 1 milijon

30

Več kot 2 milijona

40

3.3   Posamezni dogovori med družbo FBS in nekaterimi prevozniki

3.3.1   Uveljavitev družbe easyJet kot ključnega najemnika na letališču Schönefeld

| (41) | Družba FBS je v okviru izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike na letališču Schönefeld leta 2003 začela pogajanja z družbo easyJet Airline Company Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba easyJet), ki je iskala lokacijo za novo bazo v celinski Evropi. Družba easyJet je v zameno za privlačne letališke pristojbine in druge finančne spodbude ponudila, da bo na letališču Schönefeld svoje prvo leto opravljanja dejavnosti na zadevnem letališču (2004) uporabljala štiri zrakoplove, drugo leto šest zrakoplovov in dodatni zrakoplov vsako leto od 2006 do 2009. Po navedbah Nemčije je družba FBS to videla kot priložnost, da privabi uveljavljenega nizkocenovnega prevoznika kot ključnega najemnika na letališču Schönefeld. |
| --- | --- |

(41)

Družba FBS je v okviru izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike na letališču Schönefeld leta 2003 začela pogajanja z družbo easyJet Airline Company Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba easyJet), ki je iskala lokacijo za novo bazo v celinski Evropi. Družba easyJet je v zameno za privlačne letališke pristojbine in druge finančne spodbude ponudila, da bo na letališču Schönefeld svoje prvo leto opravljanja dejavnosti na zadevnem letališču (2004) uporabljala štiri zrakoplove, drugo leto šest zrakoplovov in dodatni zrakoplov vsako leto od 2006 do 2009. Po navedbah Nemčije je družba FBS to videla kot priložnost, da privabi uveljavljenega nizkocenovnega prevoznika kot ključnega najemnika na letališču Schönefeld.

| (42) | Družbi FBS in easyJet sta 19. decembra 2003 sklenili dogovor (v nadaljnjem besedilu: dogovor z družbo easyJet iz leta 2003), ki je vključeval navedene pogoje. V dogovoru je bil določen poseben sistem plačevanja pristojbin za družbo easyJet, ki je bil drugačen od veljavnih seznamov pristojbin. Pristojbine so bile določene le na podlagi števila odhajajočih potnikov. Poleg tega je bil v dogovoru določen sistem popustov na podlagi števila dodatnih potnikov, ki jih je družba easyJet prepeljala v zadevnem letu v primerjavi s preteklim letom. Ta poseben sistem popustov je bil pozneje vključen v seznam iz leta 2006 pod imenom „financiranje za rast“ (glej uvodne izjave 36 do 39). Družbi FBS in easyJet sta se dogovorili tudi o financiranju za namembni kraj v obliki enkratne premije v višini [...] EUR za vsako novo dnevno rotacijo, ki jo uvede družba easyJet. Plačevanje na podlagi tega sistema se je prekinilo leta 2004. Skupno je bilo v okviru navedenega sistema podprtih 19 novih dnevnih rotacij, ki jih je uvedla družba easyJet. |
| --- | --- |

(42)

Družbi FBS in easyJet sta 19. decembra 2003 sklenili dogovor (v nadaljnjem besedilu: dogovor z družbo easyJet iz leta 2003), ki je vključeval navedene pogoje. V dogovoru je bil določen poseben sistem plačevanja pristojbin za družbo easyJet, ki je bil drugačen od veljavnih seznamov pristojbin. Pristojbine so bile določene le na podlagi števila odhajajočih potnikov. Poleg tega je bil v dogovoru določen sistem popustov na podlagi števila dodatnih potnikov, ki jih je družba easyJet prepeljala v zadevnem letu v primerjavi s preteklim letom. Ta poseben sistem popustov je bil pozneje vključen v seznam iz leta 2006 pod imenom „financiranje za rast“ (glej uvodne izjave 36 do 39). Družbi FBS in easyJet sta se dogovorili tudi o financiranju za namembni kraj v obliki enkratne premije v višini [...] EUR za vsako novo dnevno rotacijo, ki jo uvede družba easyJet. Plačevanje na podlagi tega sistema se je prekinilo leta 2004. Skupno je bilo v okviru navedenega sistema podprtih 19 novih dnevnih rotacij, ki jih je uvedla družba easyJet.

| (43) | Družbi FBS in easyJet sta dogovor prvotno sklenili za obdobje 10 let, družba easyJet pa je imela tudi možnost podaljšanja pogodbe za nadaljnjih 10 let. Nato sta družbi FBS in easyJet 11. septembra 2007 sklenili spremenjeni dogovor (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni dogovor z družbo easyJet iz leta 2007), ki je spremenil trajanje in druge pogoje prvotnega dogovora. V spremenjenem dogovoru je bilo navedeno, da bo dogovor z družbo easyJet iz leta 2003, kakor je bil spremenjen, prenehal veljati ob začetku delovanja letališča BER, ki je bilo takrat načrtovano za leto 2011. Glede letaliških pristojbin se je spremenjeni dogovor z družbo easyJet iz leta 2007 „dinamično skliceval“ na splošni seznam pristojbin letališča (17), zaradi česar bi seznam pristojbin, ki se je uporabljal na letališču Schönefeld, tudi če bi ga družba FBS po sklenitvi dogovora spremenila, za družbo easyJet lahko začel veljati kadar koli. |
| --- | --- |

(43)

Družbi FBS in easyJet sta dogovor prvotno sklenili za obdobje 10 let, družba easyJet pa je imela tudi možnost podaljšanja pogodbe za nadaljnjih 10 let. Nato sta družbi FBS in easyJet 11. septembra 2007 sklenili spremenjeni dogovor (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni dogovor z družbo easyJet iz leta 2007), ki je spremenil trajanje in druge pogoje prvotnega dogovora. V spremenjenem dogovoru je bilo navedeno, da bo dogovor z družbo easyJet iz leta 2003, kakor je bil spremenjen, prenehal veljati ob začetku delovanja letališča BER, ki je bilo takrat načrtovano za leto 2011. Glede letaliških pristojbin se je spremenjeni dogovor z družbo easyJet iz leta 2007 „dinamično skliceval“ na splošni seznam pristojbin letališča (17), zaradi česar bi seznam pristojbin, ki se je uporabljal na letališču Schönefeld, tudi če bi ga družba FBS po sklenitvi dogovora spremenila, za družbo easyJet lahko začel veljati kadar koli.

| (44) | Promet družbe easyJet na letališču Schönefeld se je med letoma 2003 in 2006 zelo hitro povečal; družba je lahko število zrakoplovov, ki jih je uporabljala na letališču Schönefeld, celo povečevala hitreje, kot je bilo določeno v njenem dogovoru z družbo FBS. Letališče Schönefeld je zato leta 2006 postalo največja baza družbe easyJet zunaj Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(44)

Promet družbe easyJet na letališču Schönefeld se je med letoma 2003 in 2006 zelo hitro povečal; družba je lahko število zrakoplovov, ki jih je uporabljala na letališču Schönefeld, celo povečevala hitreje, kot je bilo določeno v njenem dogovoru z družbo FBS. Letališče Schönefeld je zato leta 2006 postalo največja baza družbe easyJet zunaj Združenega kraljestva.

| (45) | To je razvidno iz preglednice 5, ki prikazuje razvoj prometa družbe easyJet na letališču Schönefeld (v absolutnem smislu in kot odstotek skupnega števila potnikov na letališču Schönefeld) med letoma 2004 in 2010.

  Preglednica 5


  Razvoj prometa družbe easyJet med letoma 2004 in 2010













  Razvoj števila potnikov družbe easyJet |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| easyJet | 1 003 387 | 2 355 251 | 2 811 568 | 2 921 241 | 3 218 851 | 2 887 114 | 2 971 263 |
| Potniki družbe easyJet kot delež skupnega števila potnikov na letališču Schönefeld | 30 % | 46 % | 46 % | 46 % | 48 % | 42 % | 41 % |

(45)

To je razvidno iz preglednice 5, ki prikazuje razvoj prometa družbe easyJet na letališču Schönefeld (v absolutnem smislu in kot odstotek skupnega števila potnikov na letališču Schönefeld) med letoma 2004 in 2010.

Preglednica 5

Razvoj prometa družbe easyJet med letoma 2004 in 2010

Razvoj števila potnikov družbe easyJet

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

easyJet

1 003 387

2 355 251

2 811 568

2 921 241

3 218 851

2 887 114

2 971 263

Potniki družbe easyJet kot delež skupnega števila potnikov na letališču Schönefeld

30 %

46 %

46 %

46 %

48 %

42 %

41 %

3.3.2   Drugi letalski prevozniki na letališču Schönefeld

| (46) | Družba FBS je želela poleg družbe easyJet kot ključnega najemnika privabiti tudi druge nizkocenovne prevoznike. Uspelo ji je skleniti posamezne dogovore z naslednjimi nizkocenovnimi prevozniki: Germanwings GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Germanwings), Ryanair Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Ryanair), Volare Airlines S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Volare), V-Bird Airlines B.V. (v nadaljnjem besedilu: družba V-Bird), Norwegian Air Shuttle AS (v nadaljnjem besedilu: družba Norwegian Air Shuttle), Icelandair Reykjavik Airport (v nadaljnjem besedilu: družba Icelandair) in Aer Lingus Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Aer Lingus), ki se bo za namene tega sklepa štela za nizkocenovnega prevoznika (18). |
| --- | --- |

(46)

Družba FBS je želela poleg družbe easyJet kot ključnega najemnika privabiti tudi druge nizkocenovne prevoznike. Uspelo ji je skleniti posamezne dogovore z naslednjimi nizkocenovnimi prevozniki: Germanwings GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Germanwings), Ryanair Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Ryanair), Volare Airlines S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Volare), V-Bird Airlines B.V. (v nadaljnjem besedilu: družba V-Bird), Norwegian Air Shuttle AS (v nadaljnjem besedilu: družba Norwegian Air Shuttle), Icelandair Reykjavik Airport (v nadaljnjem besedilu: družba Icelandair) in Aer Lingus Limited (v nadaljnjem besedilu: družba Aer Lingus), ki se bo za namene tega sklepa štela za nizkocenovnega prevoznika (18).

| (47) | Z družbama Ryanair in Germanwings sta bila sklenjena dva zaporedna dogovora, in sicer prvi leta 2003 in drugi leta 2004. |
| --- | --- |

(47)

Z družbama Ryanair in Germanwings sta bila sklenjena dva zaporedna dogovora, in sicer prvi leta 2003 in drugi leta 2004.

| (48) | Dogovori z družbo Ryanair, Volare in V-Bird ter prvi dogovor z družbo Germanwings so bili sklenjeni pred sprejetjem in začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004 (glej uvodno izjavo 33). V teh dogovorih so bile opisane povezave, na katerih se bodo opravljali leti z letališča Schönefeld, in ustrezna pogostost letov. Dogovori so zagotavljali finančne spodbude v obliki plačil, določene za vsakega prevoznika posebej, sklenjeni pa so bili, da bi ti prevozniki začeli opravljati dejavnosti na letališču Schönefeld ali jih razširili brez čakanja na sprejetje novega seznama pristojbin z vključenimi finančnimi spodbudami. Pogoj za ta plačila je bil, da mora letalski prevoznik opraviti vsaj določen odstotek načrtovanih letov v skladu z dejavnostmi, določenimi v dogovoru (19). V prvem dogovoru z družbo Ryanair je bilo določeno plačilo v višini [...] milijonov EUR v enem letu (trajanje dogovora). V dogovorih z družbama V-Bird in Volare je bilo navedeno plačilo v višini [...] milijonov EUR v treh letih, razdeljeno na letne obroke, ki so se postopoma zmanjševali. V prvem dogovoru z družbo Germanwings je bilo določeno plačilo v obliki popusta na veljavne letališke pristojbine v obdobju treh let, ki se je postopno zmanjševalo, in financiranje tržnih dejavnosti v znesku [...] EUR na leto, ki ga zagotavlja družba FBS. |
| --- | --- |

(48)

Dogovori z družbo Ryanair, Volare in V-Bird ter prvi dogovor z družbo Germanwings so bili sklenjeni pred sprejetjem in začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004 (glej uvodno izjavo 33). V teh dogovorih so bile opisane povezave, na katerih se bodo opravljali leti z letališča Schönefeld, in ustrezna pogostost letov. Dogovori so zagotavljali finančne spodbude v obliki plačil, določene za vsakega prevoznika posebej, sklenjeni pa so bili, da bi ti prevozniki začeli opravljati dejavnosti na letališču Schönefeld ali jih razširili brez čakanja na sprejetje novega seznama pristojbin z vključenimi finančnimi spodbudami. Pogoj za ta plačila je bil, da mora letalski prevoznik opraviti vsaj določen odstotek načrtovanih letov v skladu z dejavnostmi, določenimi v dogovoru (19). V prvem dogovoru z družbo Ryanair je bilo določeno plačilo v višini [...] milijonov EUR v enem letu (trajanje dogovora). V dogovorih z družbama V-Bird in Volare je bilo navedeno plačilo v višini [...] milijonov EUR v treh letih, razdeljeno na letne obroke, ki so se postopoma zmanjševali. V prvem dogovoru z družbo Germanwings je bilo določeno plačilo v obliki popusta na veljavne letališke pristojbine v obdobju treh let, ki se je postopno zmanjševalo, in financiranje tržnih dejavnosti v znesku [...] EUR na leto, ki ga zagotavlja družba FBS.

| (49) | Drugi dogovori, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004 ali po njem, so v bistvu temeljili na enakih načelih. V njih so bile opisane tudi povezave, na katerih se bodo opravljali leti z letališča Schönefeld, in ustrezna pogostost letov, zadevnim prevoznikom pa so omogočali, da koristijo različne finančne spodbude. So se pa „dinamično sklicevali“ na splošni seznam pristojbin letališča, zaradi česar bi seznam pristojbin, ki se je uporabljal na letališču Schönefeld, tudi če bi ga družba FBS po sklenitvi dogovora spremenila, za zadevnega prevoznika lahko začel veljati kadar koli (20). Dogovori so vključevali klavzule, s katerimi je bilo dodeljevanje nekaterih spodbud iz veljavnega seznama pogojeno s tem, da mora prevoznik izvesti vsaj določen odstotek načrtovanih letov v skladu z dejavnostmi, določenimi v dogovoru. Poleg tega je bilo v nekaterih dogovorih navedeno, da bo družba FBS dodelila nepovratna sredstva za financiranje dela stroškov trženja zadevnih letalskih prevoznikov. Dogovor z družbo Norwegian Air Shuttle je na primer določal enkratno plačilo v višini [...] EUR za financiranje znatnih stroškov trženja, ki jih je imel prevoznik. Tudi družbama Aer Lingus oziroma Icelandair so bila ponujena enkratna nepovratna sredstva v višini [...] EUR oziroma [...] EUR za financiranje dela njunih stroškov trženja. |
| --- | --- |

(49)

Drugi dogovori, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004 ali po njem, so v bistvu temeljili na enakih načelih. V njih so bile opisane tudi povezave, na katerih se bodo opravljali leti z letališča Schönefeld, in ustrezna pogostost letov, zadevnim prevoznikom pa so omogočali, da koristijo različne finančne spodbude. So se pa „dinamično sklicevali“ na splošni seznam pristojbin letališča, zaradi česar bi seznam pristojbin, ki se je uporabljal na letališču Schönefeld, tudi če bi ga družba FBS po sklenitvi dogovora spremenila, za zadevnega prevoznika lahko začel veljati kadar koli (20). Dogovori so vključevali klavzule, s katerimi je bilo dodeljevanje nekaterih spodbud iz veljavnega seznama pogojeno s tem, da mora prevoznik izvesti vsaj določen odstotek načrtovanih letov v skladu z dejavnostmi, določenimi v dogovoru. Poleg tega je bilo v nekaterih dogovorih navedeno, da bo družba FBS dodelila nepovratna sredstva za financiranje dela stroškov trženja zadevnih letalskih prevoznikov. Dogovor z družbo Norwegian Air Shuttle je na primer določal enkratno plačilo v višini [...] EUR za financiranje znatnih stroškov trženja, ki jih je imel prevoznik. Tudi družbama Aer Lingus oziroma Icelandair so bila ponujena enkratna nepovratna sredstva v višini [...] EUR oziroma [...] EUR za financiranje dela njunih stroškov trženja.

| (50) | Naslednja preglednica prikazuje pregled trajanja teh različnih dogovorov.

  Preglednica 6


  Trajanje dogovorov med družbo FBS in različnimi nizkocenovnimi prevozniki








  Letalski prevoznik/dogovor | Datum sklenitve dogovora | Obdobje, v katerem naj bi se dogovor uporabljal (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (prvi dogovor) | 31. marec 2003 | od 1. maja 2003 do 30. aprila 2004 |
| Ryanair (drugi dogovor) | 28. april 2004 | od 1. maja 2003 do 30. aprila 2008 |
| Germanwings (prvi dogovor) | 14. oktober 2003 (22) | od 26. oktobra 2003 do 31. oktobra 2006 |
| Germanwings (drugi dogovor) | 23. december 2004 | od 1. maja 2004 do 30. aprila 2008 |
| Volare | 22. oktober 2003 (23) | od 26. oktobra 2003 do 31. marca 2007 (24) |
| V-Bird | 3. november 2003 (25) | od 3. novembra 2003 do 3. novembra 2007 (26) |
| Icelandair | 6. junij 2004 | od 6. junija 2004 do 31. marca 2009 |
| Norwegian Air Shuttle | 17. maj 2004 | od 29. marca 2004 do 31. marca 2009 |
| Aer Lingus | 13. maj 2004 | od 30. marca 2004 do 31. marca 2009 |

(50)

Naslednja preglednica prikazuje pregled trajanja teh različnih dogovorov.

Preglednica 6

Trajanje dogovorov med družbo FBS in različnimi nizkocenovnimi prevozniki

Letalski prevoznik/dogovor

Datum sklenitve dogovora

Obdobje, v katerem naj bi se dogovor uporabljal (21)

Ryanair (prvi dogovor)

31. marec 2003

od 1. maja 2003 do 30. aprila 2004

Ryanair (drugi dogovor)

28. april 2004

od 1. maja 2003 do 30. aprila 2008

Germanwings (prvi dogovor)

14. oktober 2003 (22)

od 26. oktobra 2003 do 31. oktobra 2006

Germanwings (drugi dogovor)

23. december 2004

od 1. maja 2004 do 30. aprila 2008

Volare

22. oktober 2003 (23)

od 26. oktobra 2003 do 31. marca 2007 (24)

V-Bird

3. november 2003 (25)

od 3. novembra 2003 do 3. novembra 2007 (26)

Icelandair

6. junij 2004

od 6. junija 2004 do 31. marca 2009

Norwegian Air Shuttle

17. maj 2004

od 29. marca 2004 do 31. marca 2009

Aer Lingus

13. maj 2004

od 30. marca 2004 do 31. marca 2009

| (51) | Preglednica 7 prikazuje razvoj prometa zadevnih letaliških prevoznikov na letališču Schönefeld med letoma 2003 in 2010.

  Preglednica 7


  Razvoj števila potnikov nizkocenovnih prevoznikov, vključenih v preiskavo, med letoma 2003 in 2010














  Razvoj števila potnikov letalskih prevoznikov s posameznimi dogovori med letoma 2003 in 2010 |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Germanwings | 71 925 | 341 980 | 826 842 | 1 249 903 | 1 393 362 | 1 284 424 | 1 255 248 | 1 197 054 |
| Ryanair | 190 635 | 239 025 | 227 168 | 358 340 | 444 956 | 756 731 | 1 193 959 | 1 386 332 |
| Norwegian Airshuttle AS | — | 35 381 | 59 035 | 102 682 | 169 376 | 191 742 | 204 508 | 221 237 |
| Aer Lingus | — | 31 992 | 96 991 | 119 750 | 133 014 | 142 728 | 133 670 | 123 269 |
| Icelandair | — | 7 000 | 12 937 | 15 395 | 20 027 | 21 582 | 9 655 | 8 609 |
| Volare | 19 240 | 138 828 | — | — | — | — | — | — |
| V-Bird | 10 978 | 95 925 | — | — | — | — | — | — |
| Skupni delež teh prevoznikov v potniškem prometu na let. Schönefeld | 17 % | 26 % | 24 % | 30 % | 34 % | 36 % | 41 % | 40 % |

(51)

Preglednica 7 prikazuje razvoj prometa zadevnih letaliških prevoznikov na letališču Schönefeld med letoma 2003 in 2010.

Preglednica 7

Razvoj števila potnikov nizkocenovnih prevoznikov, vključenih v preiskavo, med letoma 2003 in 2010

Razvoj števila potnikov letalskih prevoznikov s posameznimi dogovori med letoma 2003 in 2010

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Germanwings

71 925

341 980

826 842

1 249 903

1 393 362

1 284 424

1 255 248

1 197 054

Ryanair

190 635

239 025

227 168

358 340

444 956

756 731

1 193 959

1 386 332

Norwegian Airshuttle AS

—

35 381

59 035

102 682

169 376

191 742

204 508

221 237

Aer Lingus

—

31 992

96 991

119 750

133 014

142 728

133 670

123 269

Icelandair

—

7 000

12 937

15 395

20 027

21 582

9 655

8 609

Volare

19 240

138 828

—

—

—

—

—

—

V-Bird

10 978

95 925

—

—

—

—

—

—

Skupni delež teh prevoznikov v potniškem prometu na let. Schönefeld

17 %

26 %

24 %

30 %

34 %

36 %

41 %

40 %

| (52) | Na splošno je izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike prineslo strmo povečanje prometa na letališču Schönefeld. Kot je razvidno iz preglednice 1, se je število potnikov med letoma 2003 in 2004 dejansko skoraj podvojilo, in sicer z 1,7 milijona na 3,3 milijona. Število potnikov je še naprej strmo naraščalo in leta 2005 doseglo 5 milijonov, leta 2006 pa 6 milijonov potnikov. Med letoma 2003 in 2009 se je število potnikov povečalo za štirikrat. |
| --- | --- |

(52)

Na splošno je izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike prineslo strmo povečanje prometa na letališču Schönefeld. Kot je razvidno iz preglednice 1, se je število potnikov med letoma 2003 in 2004 dejansko skoraj podvojilo, in sicer z 1,7 milijona na 3,3 milijona. Število potnikov je še naprej strmo naraščalo in leta 2005 doseglo 5 milijonov, leta 2006 pa 6 milijonov potnikov. Med letoma 2003 in 2009 se je število potnikov povečalo za štirikrat.

3.4   Terminal B in oddajanje prostorov v tem terminalu družbi easyJet

| (53) | Na letališču Schönefeld sta terminala A in B fizično povezana in skupaj tvorita severni terminal letališča. Glede zmogljivosti je terminal B eden od najmanjših terminalov na letališču Schönefeld. Večina potnikov in letalskih prevoznikov je oskrbovanih na terminalu A, ki je precej večji. Na terminalu B se izvajajo le prijava potnikov in prtljage na let ter varnostni pregledi potnikov. Drugi deli postopka oskrbe potnikov (čakanje na vzlet, priprava na vkrcanje in vkrcanje) se izvajajo na terminalu A. Tudi vsi potniki in prtljaga prispejo na terminal A. |
| --- | --- |

(53)

Na letališču Schönefeld sta terminala A in B fizično povezana in skupaj tvorita severni terminal letališča. Glede zmogljivosti je terminal B eden od najmanjših terminalov na letališču Schönefeld. Večina potnikov in letalskih prevoznikov je oskrbovanih na terminalu A, ki je precej večji. Na terminalu B se izvajajo le prijava potnikov in prtljage na let ter varnostni pregledi potnikov. Drugi deli postopka oskrbe potnikov (čakanje na vzlet, priprava na vkrcanje in vkrcanje) se izvajajo na terminalu A. Tudi vsi potniki in prtljaga prispejo na terminal A.

| (54) | Družba FBS je v pričakovanju znatnega dodatnega prometa na letališču zaradi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 s tem prevoznikom marca 2004 sklenila še en dogovor. Družba FBS je s tem drugim dogovorom (v nadaljnjem besedilu: dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004) družbi easyJet zagotovila izključno pravico do uporabe okenc za prijavo na let in prostorov za posadko na terminalu B letališča Schönefeld, dogovorjena najemnina pa naj bi se plačevala ločeno od drugih letaliških pristojbin. Poleg tega so bile z dogovorom družbi easyJet dodeljene pravice do trženja blagovne znamke, ki so ji omogočale, da svojo blagovno znamko prikaže na nekaterih območjih terminala. |
| --- | --- |

(54)

Družba FBS je v pričakovanju znatnega dodatnega prometa na letališču zaradi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 s tem prevoznikom marca 2004 sklenila še en dogovor. Družba FBS je s tem drugim dogovorom (v nadaljnjem besedilu: dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004) družbi easyJet zagotovila izključno pravico do uporabe okenc za prijavo na let in prostorov za posadko na terminalu B letališča Schönefeld, dogovorjena najemnina pa naj bi se plačevala ločeno od drugih letaliških pristojbin. Poleg tega so bile z dogovorom družbi easyJet dodeljene pravice do trženja blagovne znamke, ki so ji omogočale, da svojo blagovno znamko prikaže na nekaterih območjih terminala.

| (55) | Družba easyJet je v obdobju 2004–2007 najela približno [...] m2 pisarn in okenc za prijavo na let, tj. [...] % skupne površine terminala B. Februarja 2008 se je družba preselila v ločene pisarne in sedaj uporablja le [...] m2 pisarn v terminalu B. |
| --- | --- |

(55)

Družba easyJet je v obdobju 2004–2007 najela približno [...] m2 pisarn in okenc za prijavo na let, tj. [...] % skupne površine terminala B. Februarja 2008 se je družba preselila v ločene pisarne in sedaj uporablja le [...] m2 pisarn v terminalu B.

| (56) | Odprta območja terminala B, vključno s hodniki in prehodi ter tamkajšnjo kavarno, lahko uporabljajo tudi drugi potniki, ne le tisti, ki potujejo z družbo easyJet, saj terminala A in B nista fizično ločena. |
| --- | --- |

(56)

Odprta območja terminala B, vključno s hodniki in prehodi ter tamkajšnjo kavarno, lahko uporabljajo tudi drugi potniki, ne le tisti, ki potujejo z družbo easyJet, saj terminala A in B nista fizično ločena.

| (57) | Oskrba potnikov na terminalu B je drugačna kot na drugih terminalih zaradi tehničnega vidika varnostne opreme sistema za sprejem in odpremo prtljage. Sistem, ki se uporablja na terminalu B, ima vgrajen rentgenski aparat za preverjanje prtljage. Na terminalu A se preverjanje z rentgenom izvaja neposredno ob vstopu potnikov v območje za prijavo na let. Nemčija meni, da je naprava na terminalu B tehnično enako učinkovita kot sistem za sprejem in odpremo prtljage na terminalu A. |
| --- | --- |

(57)

Oskrba potnikov na terminalu B je drugačna kot na drugih terminalih zaradi tehničnega vidika varnostne opreme sistema za sprejem in odpremo prtljage. Sistem, ki se uporablja na terminalu B, ima vgrajen rentgenski aparat za preverjanje prtljage. Na terminalu A se preverjanje z rentgenom izvaja neposredno ob vstopu potnikov v območje za prijavo na let. Nemčija meni, da je naprava na terminalu B tehnično enako učinkovita kot sistem za sprejem in odpremo prtljage na terminalu A.

3.5   Ukrepi, ki so predmet formalnega postopka preiskave

| (58) | Ukrepi, ki so predmet formalnega postopka preiskave, so:






  — | pogodba o prenosu nadzora in dobička (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1), kot morebitna upravičenka tega ukrepa pa je bila v sklepu o začetku postopka opredeljena družba FBS, |
| --- | --- | --- |

(58)

Ukrepi, ki so predmet formalnega postopka preiskave, so:

—

pogodba o prenosu nadzora in dobička (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1), kot morebitna upravičenka tega ukrepa pa je bila v sklepu o začetku postopka opredeljena družba FBS,

| — | pristojbine, določene v dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2), kot morebitna upravičenka pa je bila opredeljena družba easyJet, |
| --- | --- |

—

pristojbine, določene v dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2), kot morebitna upravičenka pa je bila opredeljena družba easyJet,

| — | pogoji, vključno s popusti na letališke pristojbine in različnimi finančnimi spodbudami, ki so bile z dogovori iz preglednice 6 ponujene različnim drugim nizkocenovnim prevoznikom (v nadaljnjem besedilu skupaj: ukrep 3), kot morebitne upravičenke pa so bile opredeljene družbe Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus in Icelandair, |
| --- | --- |

—

pogoji, vključno s popusti na letališke pristojbine in različnimi finančnimi spodbudami, ki so bile z dogovori iz preglednice 6 ponujene različnim drugim nizkocenovnim prevoznikom (v nadaljnjem besedilu skupaj: ukrep 3), kot morebitne upravičenke pa so bile opredeljene družbe Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus in Icelandair,

| — | dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 4), kot morebitna upravičenka pa je bila opredeljena družba easyJet. |
| --- | --- |

—

dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 4), kot morebitna upravičenka pa je bila opredeljena družba easyJet.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

4.1   Ukrep 1: pogodba o prenosu nadzora in dobička

| (59) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je letališče Schönefeld že nekaj časa ustvarjalo izgube in da še vedno posluje z izgubo. Ugotovila je tudi, da je bila izravnava teh izgub z dobičkom, ki jo je ustvarjala družba BFG, ključna za ohranjanje družbe FBS. Komisija je začasno sklenila, da je to navzkrižno subvencioniranje na podlagi pogodbe o prenosu nadzora in dobička družbi FBS zagotovilo gospodarsko prednost, ki je to podjetje pod običajnimi tržnimi pogoji morda ne bi bilo deležno. Menila je, da je ta gospodarska prednost selektivna, saj je koristila le eni družbi, ter da je izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je letališče Schönefeld že nekaj časa ustvarjalo izgube in da še vedno posluje z izgubo. Ugotovila je tudi, da je bila izravnava teh izgub z dobičkom, ki jo je ustvarjala družba BFG, ključna za ohranjanje družbe FBS. Komisija je začasno sklenila, da je to navzkrižno subvencioniranje na podlagi pogodbe o prenosu nadzora in dobička družbi FBS zagotovilo gospodarsko prednost, ki je to podjetje pod običajnimi tržnimi pogoji morda ne bi bilo deležno. Menila je, da je ta gospodarska prednost selektivna, saj je koristila le eni družbi, ter da je izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

| (60) | Komisija je začasno sklenila tudi, da se je ta gospodarska prednost financirala iz državnih sredstev, zato jo je mogoče pripisati državi. Glede državnih virov je poudarila, da je družba FBS javno podjetje, saj so bili njeni delničarji nemška zvezna vlada in dve nemški deželi (Länder), osem od dvanajstih članov nadzornega odbora pa je bilo predstavnikov nemških javnih organov. Zato je menila, da je treba sredstva družbe FBS šteti za državna sredstva. Glede pripisa ukrepa 1 državi je poudarila zlasti naravo dejavnosti družbe FBS, pri čemer je ugotovila, da imajo letališča pomembno vlogo na več področjih javne politike in da so javni organi pogosto sodelovali v postopku odločanja, kadar je upravljavec letališča sprejemal odločitve, ki so vplivale na dolgoročni razvoj take infrastrukture. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je začasno sklenila tudi, da se je ta gospodarska prednost financirala iz državnih sredstev, zato jo je mogoče pripisati državi. Glede državnih virov je poudarila, da je družba FBS javno podjetje, saj so bili njeni delničarji nemška zvezna vlada in dve nemški deželi (Länder), osem od dvanajstih članov nadzornega odbora pa je bilo predstavnikov nemških javnih organov. Zato je menila, da je treba sredstva družbe FBS šteti za državna sredstva. Glede pripisa ukrepa 1 državi je poudarila zlasti naravo dejavnosti družbe FBS, pri čemer je ugotovila, da imajo letališča pomembno vlogo na več področjih javne politike in da so javni organi pogosto sodelovali v postopku odločanja, kadar je upravljavec letališča sprejemal odločitve, ki so vplivale na dolgoročni razvoj take infrastrukture.

| (61) | Komisija je zato menila, da bi zadevni ukrep lahko pomenil državno pomoč. Izrazila je pomisleke glede združljivosti te morebitne pomoči z notranjim trgom, zlasti na podlagi izjeme iz člena 107(3)(c) PDEU. Glede tega je ugotovila, da bi bil zadevni ukrep, če bi se opredelil za državno pomoč, pomoč za tekoče poslovanje, da se ni zdel potreben in sorazmeren za doseganje cilja javne politike ter da se ni izvajal skupaj s postopkom prestrukturiranja. Pomisleke je izrazila tudi glede združljivosti ukrepa s členom 106(2) PDEU, pri čemer je ugotovila, da nemški organi niso navedli, da so družbo FBS pooblastili za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Navedla je tudi odstavka 34 in 35 Smernic Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (27) (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor), v skladu s katerima se lahko delovanje letališča za storitev splošnega gospodarskega pomena šteje le v izjemnih primerih. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je zato menila, da bi zadevni ukrep lahko pomenil državno pomoč. Izrazila je pomisleke glede združljivosti te morebitne pomoči z notranjim trgom, zlasti na podlagi izjeme iz člena 107(3)(c) PDEU. Glede tega je ugotovila, da bi bil zadevni ukrep, če bi se opredelil za državno pomoč, pomoč za tekoče poslovanje, da se ni zdel potreben in sorazmeren za doseganje cilja javne politike ter da se ni izvajal skupaj s postopkom prestrukturiranja. Pomisleke je izrazila tudi glede združljivosti ukrepa s členom 106(2) PDEU, pri čemer je ugotovila, da nemški organi niso navedli, da so družbo FBS pooblastili za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Navedla je tudi odstavka 34 in 35 Smernic Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (27) (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor), v skladu s katerima se lahko delovanje letališča za storitev splošnega gospodarskega pomena šteje le v izjemnih primerih.

4.2   Ukrep 2: dogovor z družbo easyJet iz leta 2003

| (62) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so bile letališke pristojbine, ki jih je plačevala družba easyJet, znatno nižje od tistih, zaračunanih na podlagi veljavnega seznama pristojbin. Poleg tega je poudarila, da so finančne spodbude, dodeljene drugim nizkocenovnim prevoznikom na letališču Schönefeld, temeljile na veljavnem seznamu pristojbin, ki bi zanje lahko začel veljati kadar koli, dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 pa takega „dinamičnega sklicevanja“ na seznam pristojbin ni vseboval. Zato je predhodno menila, da bi lahko dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 zadevni družbi zagotovil selektivno prednost, ki bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so bile letališke pristojbine, ki jih je plačevala družba easyJet, znatno nižje od tistih, zaračunanih na podlagi veljavnega seznama pristojbin. Poleg tega je poudarila, da so finančne spodbude, dodeljene drugim nizkocenovnim prevoznikom na letališču Schönefeld, temeljile na veljavnem seznamu pristojbin, ki bi zanje lahko začel veljati kadar koli, dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 pa takega „dinamičnega sklicevanja“ na seznam pristojbin ni vseboval. Zato je predhodno menila, da bi lahko dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 zadevni družbi zagotovil selektivno prednost, ki bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

| (63) | Komisija je začasno sklenila tudi, da je bil ta ukrep financiran iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi, med drugim tudi na podlagi trditev, navedenih glede ukrepa 1, ki veljajo tudi za ukrep 2. Poleg teh trditev je navedla tudi, da je bila za sklenitev dogovora, kot je dogovor, sklenjen z družbo easyJet in drugimi nizkocenovnimi prevozniki, verjetno potrebna odobritev nadzornega odbora, večina članov odbora pa je bilo predstavnikov nemških javnih organov. Ugotovila je tudi, da je moralo shemo popustov na pristojbine, ki jo je uvedla družba FBS, odobriti brandenburško ministrstvo za razvoj mest, nastanitve in promet. Te trditve so se štele za nadaljnji kazalnik, da je bilo ukrep 2 (in ukrep 3) mogoče pripisati državi. Ugotovila je tudi, da je bil ministrski predsednik brandenburške dežele član nadzornega sveta družbe FBS, ministrstvo za razvoj mest, nastanitve in promet pa spada pod njegov resor. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je začasno sklenila tudi, da je bil ta ukrep financiran iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi, med drugim tudi na podlagi trditev, navedenih glede ukrepa 1, ki veljajo tudi za ukrep 2. Poleg teh trditev je navedla tudi, da je bila za sklenitev dogovora, kot je dogovor, sklenjen z družbo easyJet in drugimi nizkocenovnimi prevozniki, verjetno potrebna odobritev nadzornega odbora, večina članov odbora pa je bilo predstavnikov nemških javnih organov. Ugotovila je tudi, da je moralo shemo popustov na pristojbine, ki jo je uvedla družba FBS, odobriti brandenburško ministrstvo za razvoj mest, nastanitve in promet. Te trditve so se štele za nadaljnji kazalnik, da je bilo ukrep 2 (in ukrep 3) mogoče pripisati državi. Ugotovila je tudi, da je bil ministrski predsednik brandenburške dežele član nadzornega sveta družbe FBS, ministrstvo za razvoj mest, nastanitve in promet pa spada pod njegov resor.

| (64) | Komisija je poleg tega izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom, če bi se ta opredelil za državno pomoč, zlasti ob upoštevanju pravil iz smernic za letalski sektor. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je poleg tega izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom, če bi se ta opredelil za državno pomoč, zlasti ob upoštevanju pravil iz smernic za letalski sektor.

4.3   Ukrep 3: dogovori z drugimi nizkocenovnimi prevozniki

| (65) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je shema popustov, ki je bila na letališču Schönefeld uvedena zaradi spodbujanja rasti prometa, koristila le nekaterim letalskim prevoznikom, in poudarila pomanjkanje preglednosti navedene sheme popustov. Poudarila je, da so bili nekateri dogovori v preiskavi sklenjeni v času, ko veljavni seznam pristojbin ni zagotavljal popustov, in da je bil seznam iz leta 2004 posebej oblikovan tako, da je za te dogovore naknadno zagotovil pravno podlago. Po mnenju Komisije shema popustov, vključena v seznam iz leta 2004, ni mogla dejansko začeti veljati, saj je pristojni organ seznam iz leta 2004 lahko odobril šele po priglasitvi dogovorov o popustih Komisiji, vendar ti niso bili nikdar priglašeni (28). Komisija je ob upoštevanju navedenega predhodno menila, da bi lahko navedeni dogovori zadevnim letalskim prevoznikom zagotovili selektivno prednost. Menila je tudi, da bi ta gospodarska prednost lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je shema popustov, ki je bila na letališču Schönefeld uvedena zaradi spodbujanja rasti prometa, koristila le nekaterim letalskim prevoznikom, in poudarila pomanjkanje preglednosti navedene sheme popustov. Poudarila je, da so bili nekateri dogovori v preiskavi sklenjeni v času, ko veljavni seznam pristojbin ni zagotavljal popustov, in da je bil seznam iz leta 2004 posebej oblikovan tako, da je za te dogovore naknadno zagotovil pravno podlago. Po mnenju Komisije shema popustov, vključena v seznam iz leta 2004, ni mogla dejansko začeti veljati, saj je pristojni organ seznam iz leta 2004 lahko odobril šele po priglasitvi dogovorov o popustih Komisiji, vendar ti niso bili nikdar priglašeni (28). Komisija je ob upoštevanju navedenega predhodno menila, da bi lahko navedeni dogovori zadevnim letalskim prevoznikom zagotovili selektivno prednost. Menila je tudi, da bi ta gospodarska prednost lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

| (66) | Komisija je glede prisotnosti državnih sredstev v ukrepu 3 in pripisa tega ukrepa državi navedla enake trditve kot pri dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je glede prisotnosti državnih sredstev v ukrepu 3 in pripisa tega ukrepa državi navedla enake trditve kot pri dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003.

| (67) | Komisija je nazadnje izrazila pomisleke glede združljivosti zadevnih dogovorov z notranjim trgom, če bi se ti opredelili za državno pomoč, zlasti ob upoštevanju pravil iz smernic za letalski sektor. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je nazadnje izrazila pomisleke glede združljivosti zadevnih dogovorov z notranjim trgom, če bi se ti opredelili za državno pomoč, zlasti ob upoštevanju pravil iz smernic za letalski sektor.

4.4   Ukrep 4: dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004

| (68) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla sodbo potsdamskega regionalnega sodišča (Landgericht Potsdam) (29) v zvezi z dogovoroma med družbama FBS in easyJet glede uporabe terminala B na letališču Schönefeld. Regionalno sodišče je ugotovilo, da je bila družbi easyJet dodeljena izključna pravica do uporabe celotnega terminala na letališču Schönefeld (terminal B) in da so ta terminal morali prenehati uporabljati vsi drugi letalski prevozniki. Ta terminal ima več značilnosti, zaradi katerih se razlikuje od drugih terminalov na letališču Schönefeld. Navedeni drugi terminali na primer niso bili opremljeni z večplastnim sistemom za prevoz prtljage, ki omogoča precej hitrejši sprejem in odpremo prtljage kot njihovi enoplastni prevozni sistemi. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla sodbo potsdamskega regionalnega sodišča (Landgericht Potsdam) (29) v zvezi z dogovoroma med družbama FBS in easyJet glede uporabe terminala B na letališču Schönefeld. Regionalno sodišče je ugotovilo, da je bila družbi easyJet dodeljena izključna pravica do uporabe celotnega terminala na letališču Schönefeld (terminal B) in da so ta terminal morali prenehati uporabljati vsi drugi letalski prevozniki. Ta terminal ima več značilnosti, zaradi katerih se razlikuje od drugih terminalov na letališču Schönefeld. Navedeni drugi terminali na primer niso bili opremljeni z večplastnim sistemom za prevoz prtljage, ki omogoča precej hitrejši sprejem in odpremo prtljage kot njihovi enoplastni prevozni sistemi.

| (69) | Komisija je navedla tudi mnenje regionalnega sodišča, da ni bilo razloga za dodelitev izključne pravice družbi easyJet, zlasti ob upoštevanju dejstva, da so drugi letalski prevozniki na letališču Schönefeld oskrbeli prav toliko potnikov in leteli na prav toliko povezavah kot družba easyJet. Poleg tega je Komisija menila, da je bila mesečna najemnina v višini [...] EUR, ki jo je družbi FBS plačevala družba easyJet, nižja od tržne najemnine. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je navedla tudi mnenje regionalnega sodišča, da ni bilo razloga za dodelitev izključne pravice družbi easyJet, zlasti ob upoštevanju dejstva, da so drugi letalski prevozniki na letališču Schönefeld oskrbeli prav toliko potnikov in leteli na prav toliko povezavah kot družba easyJet. Poleg tega je Komisija menila, da je bila mesečna najemnina v višini [...] EUR, ki jo je družbi FBS plačevala družba easyJet, nižja od tržne najemnine.

| (70) | Komisija je zato predhodno menila, da bi dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 družbi easyJet lahko zagotovil selektivno prednost. Menila je tudi, da bi ta gospodarska prednost lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je zato predhodno menila, da bi dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 družbi easyJet lahko zagotovil selektivno prednost. Menila je tudi, da bi ta gospodarska prednost lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

| (71) | Komisija je glede prisotnosti državnih sredstev v ukrepu 4 in pripisa tega ukrepa državi navedla enake trditve kot pri dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je glede prisotnosti državnih sredstev v ukrepu 4 in pripisa tega ukrepa državi navedla enake trditve kot pri dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003.

| (72) | Komisija je nazadnje izrazila pomisleke glede združljivosti tega ukrepa z notranjim trgom, če bi se ta opredelil za državno pomoč, zlasti ob upoštevanju pravil iz smernic za letalski sektor glede zagonske državne pomoči letalskim prevoznikom. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je nazadnje izrazila pomisleke glede združljivosti tega ukrepa z notranjim trgom, če bi se ta opredelil za državno pomoč, zlasti ob upoštevanju pravil iz smernic za letalski sektor glede zagonske državne pomoči letalskim prevoznikom.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1   Družba Air France

| (73) | Družba Air France je trdila, da nižje pristojbine, ki jih družba FBS zaračunava na letališču Schönefeld, niso splošen ukrep, saj v tem primeru ni bilo potrebnega javnega razkritja. Poleg tega je trajanje dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (20 let) v nasprotju s prakso odločanja Komisije. Dolgoročne finančne podpore ni mogoče objektivno upravičiti in dokazati ni mogoče nobenega spodbujevalnega učinka. |
| --- | --- |

(73)

Družba Air France je trdila, da nižje pristojbine, ki jih družba FBS zaračunava na letališču Schönefeld, niso splošen ukrep, saj v tem primeru ni bilo potrebnega javnega razkritja. Poleg tega je trajanje dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (20 let) v nasprotju s prakso odločanja Komisije. Dolgoročne finančne podpore ni mogoče objektivno upravičiti in dokazati ni mogoče nobenega spodbujevalnega učinka.

| (74) | Glede terminala B, ki ga je uporabljala družba easyJet, je družba Air France menila, da je bil to edini terminal, ki ga je lahko izključno uporabljal le en letalski prevoznik. Za dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 ni bil razpisan noben postopek oddaje javnega naročila. Družba easyJet je bila edini letalski prevoznik, ki je lahko zagotavljal primerno in zanesljivo storitev za prevzem prtljage na letališču Schönefeld. |
| --- | --- |

(74)

Glede terminala B, ki ga je uporabljala družba easyJet, je družba Air France menila, da je bil to edini terminal, ki ga je lahko izključno uporabljal le en letalski prevoznik. Za dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 ni bil razpisan noben postopek oddaje javnega naročila. Družba easyJet je bila edini letalski prevoznik, ki je lahko zagotavljal primerno in zanesljivo storitev za prevzem prtljage na letališču Schönefeld.

5.2   Družba Lufthansa

| (75) | Družba Deutsche Lufthansa AG (v nadaljnjem besedilu: družba Lufthansa) je v svojih pripombah poudarila, da je bil poslovni razvoj vseh treh berlinskih letališč (Tegel, Schönefeld in Tempelhof) izredno pozitiven in da je bilo razmerje med dobičkom in prodajo v zadnjih treh letih približno [...] %. Družba Lufthansa je menila, da so letališče Schönefeld subvencionirali letalski prevozniki, ki so lete opravljali z letališča Tegel. |
| --- | --- |

(75)

Družba Deutsche Lufthansa AG (v nadaljnjem besedilu: družba Lufthansa) je v svojih pripombah poudarila, da je bil poslovni razvoj vseh treh berlinskih letališč (Tegel, Schönefeld in Tempelhof) izredno pozitiven in da je bilo razmerje med dobičkom in prodajo v zadnjih treh letih približno [...] %. Družba Lufthansa je menila, da so letališče Schönefeld subvencionirali letalski prevozniki, ki so lete opravljali z letališča Tegel.

5.3   Družba Germania

| (76) | Družba Germania Fluggesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba Germania) je menila, da koristi, zagotovljene na letališču Schönefeld na podlagi dogovora o prenosu nadzora in dobička med družbama FBS in BFG, financirajo potniki, ki uporabljajo letališče Tegel. Po mnenju družbe Germania je zaradi načina izračunavanja pristojbin in povezav med družbami, ki dejavnost opravljajo na letališčih Schönefeld in Tegel, zaradi česar je po njenem mnenju prisotno nedovoljeno dogovarjanje, prišlo do navzkrižnega subvencioniranja. Družba Germania je menila, da družba FBS glede izravnave izgub ni ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Menila je, da se stroški družbe FBS na letališču Schönefeld najverjetneje ne bi mogli pokrivati z dejavnostmi. |
| --- | --- |

(76)

Družba Germania Fluggesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba Germania) je menila, da koristi, zagotovljene na letališču Schönefeld na podlagi dogovora o prenosu nadzora in dobička med družbama FBS in BFG, financirajo potniki, ki uporabljajo letališče Tegel. Po mnenju družbe Germania je zaradi načina izračunavanja pristojbin in povezav med družbami, ki dejavnost opravljajo na letališčih Schönefeld in Tegel, zaradi česar je po njenem mnenju prisotno nedovoljeno dogovarjanje, prišlo do navzkrižnega subvencioniranja. Družba Germania je menila, da družba FBS glede izravnave izgub ni ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Menila je, da se stroški družbe FBS na letališču Schönefeld najverjetneje ne bi mogli pokrivati z dejavnostmi.

| (77) | Družba Germania je navedla, da so letalski prevozniki pomoč za poslovanje prejeli na podlagi posameznih dogovorov o letaliških pristojbinah. Dodala je, da seznam iz leta 2004 ni bil odobren ali objavljen. |
| --- | --- |

(77)

Družba Germania je navedla, da so letalski prevozniki pomoč za poslovanje prejeli na podlagi posameznih dogovorov o letaliških pristojbinah. Dodala je, da seznam iz leta 2004 ni bil odobren ali objavljen.

| (78) | Družba Germania je menila, da najemnina, ki jo je družba easyJet plačevala za uporabo terminala B, ni bila združljiva s trgom. Rezultat sta ugodnejša obravnava in državna pomoč. Družba easyJet je lahko zaradi izključne pravice do uporabe celotnega terminala zagotavljala učinkovitejšo storitev, medtem ko drugi letalski prevozniki niso imeli take možnosti. |
| --- | --- |

(78)

Družba Germania je menila, da najemnina, ki jo je družba easyJet plačevala za uporabo terminala B, ni bila združljiva s trgom. Rezultat sta ugodnejša obravnava in državna pomoč. Družba easyJet je lahko zaradi izključne pravice do uporabe celotnega terminala zagotavljala učinkovitejšo storitev, medtem ko drugi letalski prevozniki niso imeli take možnosti.

5.4   Družba DBA

| (79) | Po mnenju družbe DBA Luftfahrtgesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba DBA), nizkocenovnega prevoznika, ki je do prenehanja opravljanja dejavnosti leta 2008 spadal pod družbo Air Berlin, je bila cenovna konkurenca na berlinskem trgu zračnega prevoza zelo velika. Konkurenčno okolje se je dodatno zaostrilo z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike na letališču Schönefeld, zlasti s prihodom družb Germanwings in easyJet. Zaradi tega so bili letalski prevozniki, ki z letališča Tegel niso opravljali letov, zlasti drugi nizkocenovni prevozniki, kot je družba Air Berlin/DBA, pod pritiskom. |
| --- | --- |

(79)

Po mnenju družbe DBA Luftfahrtgesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba DBA), nizkocenovnega prevoznika, ki je do prenehanja opravljanja dejavnosti leta 2008 spadal pod družbo Air Berlin, je bila cenovna konkurenca na berlinskem trgu zračnega prevoza zelo velika. Konkurenčno okolje se je dodatno zaostrilo z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike na letališču Schönefeld, zlasti s prihodom družb Germanwings in easyJet. Zaradi tega so bili letalski prevozniki, ki z letališča Tegel niso opravljali letov, zlasti drugi nizkocenovni prevozniki, kot je družba Air Berlin/DBA, pod pritiskom.

| (80) | Družba DBA je menila, da najemnine, ki jo je družba easyJet plačevala za terminal B, ni bilo mogoče šteti za združljivo s trgom. Poleg tega je izključna pravica do uporabe opreme za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B pomenila prednostno obravnavo in jo je bilo na podlagi pravil o državni pomoči treba upoštevati. |
| --- | --- |

(80)

Družba DBA je menila, da najemnine, ki jo je družba easyJet plačevala za terminal B, ni bilo mogoče šteti za združljivo s trgom. Poleg tega je izključna pravica do uporabe opreme za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B pomenila prednostno obravnavo in jo je bilo na podlagi pravil o državni pomoči treba upoštevati.

5.5   Zveza evropskih letalskih prevoznikov

| (81) | Zveza evropskih letalskih prevoznikov, ki zastopa interese evropskih prevoznikov, je menila, da navzkrižno subvencioniranje med letališčema Tegel in Schönefeld ter med člani Zveze evropskih letalskih prevoznikov, ki lete pretežno opravljajo z drugih letališč, ne z letališča Tegel, in subvencioniranimi letalskimi prevozniki z bazo na letališču Schönefeld, ki jim konkurirajo, pomeni diskriminacijo. Po mnenju Zveze evropskih letalskih prevoznikov letalski prevozniki, ki lete opravljajo z letališča Schönefeld, brez tega protikonkurenčnega navzkrižnega subvencioniranja ne bi bili gospodarsko vzdržni, pristojbine na letališču Tegel pa bi lahko bile precej nižje. Ker je bilo letališče Tegel blizu letališča Schönefeld, ni bilo javne potrebe po subvencijah. |
| --- | --- |

(81)

Zveza evropskih letalskih prevoznikov, ki zastopa interese evropskih prevoznikov, je menila, da navzkrižno subvencioniranje med letališčema Tegel in Schönefeld ter med člani Zveze evropskih letalskih prevoznikov, ki lete pretežno opravljajo z drugih letališč, ne z letališča Tegel, in subvencioniranimi letalskimi prevozniki z bazo na letališču Schönefeld, ki jim konkurirajo, pomeni diskriminacijo. Po mnenju Zveze evropskih letalskih prevoznikov letalski prevozniki, ki lete opravljajo z letališča Schönefeld, brez tega protikonkurenčnega navzkrižnega subvencioniranja ne bi bili gospodarsko vzdržni, pristojbine na letališču Tegel pa bi lahko bile precej nižje. Ker je bilo letališče Tegel blizu letališča Schönefeld, ni bilo javne potrebe po subvencijah.

| (82) | Zveza evropskih letalskih prevoznikov je poleg tega trdila, da ukrepi iz sklepa o začetku postopka niso bili objektivno upravičeni; popusti in spodbude so bili samovoljni in diskriminatorni, zato niso bili združljivi s smernicami za letalski sektor. |
| --- | --- |

(82)

Zveza evropskih letalskih prevoznikov je poleg tega trdila, da ukrepi iz sklepa o začetku postopka niso bili objektivno upravičeni; popusti in spodbude so bili samovoljni in diskriminatorni, zato niso bili združljivi s smernicami za letalski sektor.

5.6   Družba Germanwings

| (83) | Družba Germanwings je trdila, da je družba FBS z njo vedno ravnala, kot bi ravnal zasebni vlagatelj. Poudarila je, da je kljub postopnemu zmanjševanju popustov v daljšem časovnem obdobju razširila svojo mrežo povezav z letališča Schönefeld. Navedla je, da je bila prepričana, da so bili finančni dogovori, sklenjeni z družbo FBS, v skladu z zakonom, zlasti ker so vsa tri berlinska letališča tvorila enoten sistem letališč. |
| --- | --- |

(83)

Družba Germanwings je trdila, da je družba FBS z njo vedno ravnala, kot bi ravnal zasebni vlagatelj. Poudarila je, da je kljub postopnemu zmanjševanju popustov v daljšem časovnem obdobju razširila svojo mrežo povezav z letališča Schönefeld. Navedla je, da je bila prepričana, da so bili finančni dogovori, sklenjeni z družbo FBS, v skladu z zakonom, zlasti ker so vsa tri berlinska letališča tvorila enoten sistem letališč.

| (84) | Družba Germanwings je navedla, da letališč Hamburg, Dresden, Leipzig ali Lübeck (30) ni štela za ustrezne konkurenčne alternative letališču Schönefeld, ker je lete opravljala v glavnem na nemških domačih povezavah. Navedena letališča so bila zaradi kratkega trajanja letov na domačih povezavah preveč oddaljena od Berlina, da bi bila ustrezen nadomestek za letališče Schönefeld. |
| --- | --- |

(84)

Družba Germanwings je navedla, da letališč Hamburg, Dresden, Leipzig ali Lübeck (30) ni štela za ustrezne konkurenčne alternative letališču Schönefeld, ker je lete opravljala v glavnem na nemških domačih povezavah. Navedena letališča so bila zaradi kratkega trajanja letov na domačih povezavah preveč oddaljena od Berlina, da bi bila ustrezen nadomestek za letališče Schönefeld.

| (85) | Družba Germanwings je nadalje navedla, da je bilo dajanje terminala B v najem družbi easyJet v nasprotju s konkurenčnim pravom in zakonodajo o državni pomoči, ker družba easyJet na noben način ni sodelovala pri financiranju terminala B, ki se je v najem oddal brez ustreznega postopka oddaje javnega naročila. Poleg tega je bila glede na to, da je imel terminal B v nasprotju s terminaloma A in C sodoben sistem za sprejem in odpremo prtljage, najemnina prenizka. |
| --- | --- |

(85)

Družba Germanwings je nadalje navedla, da je bilo dajanje terminala B v najem družbi easyJet v nasprotju s konkurenčnim pravom in zakonodajo o državni pomoči, ker družba easyJet na noben način ni sodelovala pri financiranju terminala B, ki se je v najem oddal brez ustreznega postopka oddaje javnega naročila. Poleg tega je bila glede na to, da je imel terminal B v nasprotju s terminaloma A in C sodoben sistem za sprejem in odpremo prtljage, najemnina prenizka.

5.7   Letališče Lübeck

| (86) | Letališče Lübeck je navedlo, da ni opazilo nobenih negativnih učinkov poslovne strategije družbe FBS na trgu. |
| --- | --- |

(86)

Letališče Lübeck je navedlo, da ni opazilo nobenih negativnih učinkov poslovne strategije družbe FBS na trgu.

5.8   Družba Ryanair

| (87) | Družba Ryanair je menila, da glede rednih letov na kratkih in srednje dolgih progah med letališči Dresden, Hamburg in Lübeck ter letališčem Schönefeld ni bilo nobene konkurence. Razdalja med letališčem Schönefeld in letališči Dresden, Hamburg in Lübeck je prevelika, da bi bila taka konkurenca prisotna. Dogovor v zvezi z letališčem Schönefeld zato ni vplival na druga navedena letališča. |
| --- | --- |

(87)

Družba Ryanair je menila, da glede rednih letov na kratkih in srednje dolgih progah med letališči Dresden, Hamburg in Lübeck ter letališčem Schönefeld ni bilo nobene konkurence. Razdalja med letališčem Schönefeld in letališči Dresden, Hamburg in Lübeck je prevelika, da bi bila taka konkurenca prisotna. Dogovor v zvezi z letališčem Schönefeld zato ni vplival na druga navedena letališča.

| (88) | Družba Ryanair je trdila, da so bile pristojbine, ki jih je plačevala na letališču Schönefeld, enake kot tiste iz seznama pristojbin, ki so bile v skladu z običajno prakso v zadevnem sektorju. Dogovor z družbo FBS je bil podoben dogovorom s številnimi zasebnimi letališči in bi ga enako sklenil tudi vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Predložila je študijo svetovalne družbe ([...]), ki je proučila pogodbene ureditve med družbama Ryanair in FBS. Svetovalna družba je na podlagi primerjalne analize letališča Schönefeld z letališčema Liverpool in Luton ugotovila, da je bilo ravnanje družbe FBS v zvezi z družbo Ryanair v skladu s tem, kar se pričakuje od zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(88)

Družba Ryanair je trdila, da so bile pristojbine, ki jih je plačevala na letališču Schönefeld, enake kot tiste iz seznama pristojbin, ki so bile v skladu z običajno prakso v zadevnem sektorju. Dogovor z družbo FBS je bil podoben dogovorom s številnimi zasebnimi letališči in bi ga enako sklenil tudi vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Predložila je študijo svetovalne družbe ([...]), ki je proučila pogodbene ureditve med družbama Ryanair in FBS. Svetovalna družba je na podlagi primerjalne analize letališča Schönefeld z letališčema Liverpool in Luton ugotovila, da je bilo ravnanje družbe FBS v zvezi z družbo Ryanair v skladu s tem, kar se pričakuje od zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (89) | Družba Ryanair je trdila tudi, da je Berlin tako kot London in Milano veliko evropsko gospodarsko in upravno središče, zato je pomemben evropski namembni kraj. Letalski prevozniki, ki dejavnost opravljajo v Berlinu, se lahko zato zanašajo na zadostno število potnikov, ki si želijo potovati v Berlin. |
| --- | --- |

(89)

Družba Ryanair je trdila tudi, da je Berlin tako kot London in Milano veliko evropsko gospodarsko in upravno središče, zato je pomemben evropski namembni kraj. Letalski prevozniki, ki dejavnost opravljajo v Berlinu, se lahko zato zanašajo na zadostno število potnikov, ki si želijo potovati v Berlin.

5.9   Družba easyJet

| (90) | Družba easyJet je glede dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 trdila, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi nadomestil družbo FBS, prav tako sprejel tako strategijo. Dejansko je ta ukrep družbi FBS prinesel znatno povečanje števila potnikov in izboljšal letne rezultate. |
| --- | --- |

(90)

Družba easyJet je glede dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 trdila, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi nadomestil družbo FBS, prav tako sprejel tako strategijo. Dejansko je ta ukrep družbi FBS prinesel znatno povečanje števila potnikov in izboljšal letne rezultate.

| (91) | Družba easyJet je nadalje navedla, da posamezen dogovor glede pristojbin med družbama FBS in easyJet ni nujno pomenil, da so bili dodeljeni diskriminatorni popusti. Menila je, da bi bili drugi letalski prevozniki, ki bi opravljali dejavnost s primerljivimi cilji glede rasti, deležni popolnoma enake obravnave kot družba easyJet. Popusti so bili v vsakem primeru upravičeni ob upoštevanju ekonomij obsega, ki jih je zagotavljala družba easyJet, ki je predstavljala velik delež potnikov na letališču Schönefeld in je nesorazmerno prispevala k izboljšanju rezultatov družbe FBS. |
| --- | --- |

(91)

Družba easyJet je nadalje navedla, da posamezen dogovor glede pristojbin med družbama FBS in easyJet ni nujno pomenil, da so bili dodeljeni diskriminatorni popusti. Menila je, da bi bili drugi letalski prevozniki, ki bi opravljali dejavnost s primerljivimi cilji glede rasti, deležni popolnoma enake obravnave kot družba easyJet. Popusti so bili v vsakem primeru upravičeni ob upoštevanju ekonomij obsega, ki jih je zagotavljala družba easyJet, ki je predstavljala velik delež potnikov na letališču Schönefeld in je nesorazmerno prispevala k izboljšanju rezultatov družbe FBS.

| (92) | Glede uporabe terminala B je družba easyJet navedla, da ta letališki terminal ni bil zaprtega tipa. Dejansko je območje, ki ga je najela družba easyJet, obsegalo ločeno območje za prijavo na let in povezane pisarne na severnem terminalu letališča Schönefeld. Večina območja je bila javno dostopna in so ga uporabljali tudi potniki drugih prevoznikov. V času podpisa dogovora z družbo easyJet je bilo na terminalu B dovolj dodatne zmogljivosti, zato drugi letalski prevozniki niso utrpeli nobene škode. Družba easyJet je poudarila, da je bila vse od začetka opravljanja dejavnosti na letališču Schönefeld leta 2004 letalski prevoznik z daleč največjim pretokom potnikov. Izključna pravica do uporabe nekaterih delov terminala B je bila torej objektivno upravičena. |
| --- | --- |

(92)

Glede uporabe terminala B je družba easyJet navedla, da ta letališki terminal ni bil zaprtega tipa. Dejansko je območje, ki ga je najela družba easyJet, obsegalo ločeno območje za prijavo na let in povezane pisarne na severnem terminalu letališča Schönefeld. Večina območja je bila javno dostopna in so ga uporabljali tudi potniki drugih prevoznikov. V času podpisa dogovora z družbo easyJet je bilo na terminalu B dovolj dodatne zmogljivosti, zato drugi letalski prevozniki niso utrpeli nobene škode. Družba easyJet je poudarila, da je bila vse od začetka opravljanja dejavnosti na letališču Schönefeld leta 2004 letalski prevoznik z daleč največjim pretokom potnikov. Izključna pravica do uporabe nekaterih delov terminala B je bila torej objektivno upravičena.

| (93) | Družba easyJet je navedla tudi, da je bil sistem za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B zgolj v skladu z običajnimi tehničnimi standardi in da zaradi njega družba glede na druge letalske prevoznike ni imela nobene prednosti. |
| --- | --- |

(93)

Družba easyJet je navedla tudi, da je bil sistem za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B zgolj v skladu z običajnimi tehničnimi standardi in da zaradi njega družba glede na druge letalske prevoznike ni imela nobene prednosti.

| (94) | Glede tržne vrednosti terminala B je družba easyJet navedla, da je bila najemnina, ki jo je plačevala, višja od tržne najemnine terminala B glede na to, da ni izpolnjeval njenih zahtev glede zmogljivosti. Najemnine bi se lahko primerjale le z najemninami za podobna območja na letališču Schönefeld ali, kar zadeva pisarne, z najemninami za pisarne v neposredni bližini letališča. |
| --- | --- |

(94)

Glede tržne vrednosti terminala B je družba easyJet navedla, da je bila najemnina, ki jo je plačevala, višja od tržne najemnine terminala B glede na to, da ni izpolnjeval njenih zahtev glede zmogljivosti. Najemnine bi se lahko primerjale le z najemninami za podobna območja na letališču Schönefeld ali, kar zadeva pisarne, z najemninami za pisarne v neposredni bližini letališča.

5.10   Družba FBS

| (95) | Družba FBS je omenila poseben položaj Berlina, tj. sistem letališč (prvotno sestavljen iz treh letališč) in načrte za izgradnjo osrednjega letališča Berlin Brandenburg (BER). Na letališču Schönefeld je bila leta 2003 izkoriščena le približno polovica njegove prometne zmogljivosti, zato letališče ni moglo kriti svojih stroškov. Po mnenju družbe FBS bi letališče Schönefeld z zaprtjem med drugim izgubilo svoje dovoljenje za poslovanje, ki je bilo bistvenega pomena za opravljanje dejavnosti letališča BER. |
| --- | --- |

(95)

Družba FBS je omenila poseben položaj Berlina, tj. sistem letališč (prvotno sestavljen iz treh letališč) in načrte za izgradnjo osrednjega letališča Berlin Brandenburg (BER). Na letališču Schönefeld je bila leta 2003 izkoriščena le približno polovica njegove prometne zmogljivosti, zato letališče ni moglo kriti svojih stroškov. Po mnenju družbe FBS bi letališče Schönefeld z zaprtjem med drugim izgubilo svoje dovoljenje za poslovanje, ki je bilo bistvenega pomena za opravljanje dejavnosti letališča BER.

| (96) | Družba FBS je poudarila, da domnevno konkurenčna letališča, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, berlinskim letališčem niso dejansko konkurirala, ker so bila predaleč. |
| --- | --- |

(96)

Družba FBS je poudarila, da domnevno konkurenčna letališča, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, berlinskim letališčem niso dejansko konkurirala, ker so bila predaleč.

| (97) | Glede pogodbe o prenosu nadzora in dobička je družba FBS trdila, da so taki dogovori med družbami v skupini v poslovnem svetu običajni. Menila je, da je bil prenos dobička med tremi berlinskimi letališči izključno interna zadeva podjetja. Po mnenju družbe FBS je sistem letališč tvoril eno podjetje, ki je uveljavljalo skupne interese, zavezovalo pa ga je pravo gospodarskih družb. Sistem letališč je predstavljal en geografski in proizvodni trg. Šlo je za običajno tržno prakso, v tem primeru pa je bilo to tudi v poslovnem interesu družbe. |
| --- | --- |

(97)

Glede pogodbe o prenosu nadzora in dobička je družba FBS trdila, da so taki dogovori med družbami v skupini v poslovnem svetu običajni. Menila je, da je bil prenos dobička med tremi berlinskimi letališči izključno interna zadeva podjetja. Po mnenju družbe FBS je sistem letališč tvoril eno podjetje, ki je uveljavljalo skupne interese, zavezovalo pa ga je pravo gospodarskih družb. Sistem letališč je predstavljal en geografski in proizvodni trg. Šlo je za običajno tržno prakso, v tem primeru pa je bilo to tudi v poslovnem interesu družbe.

| (98) | Družba FBS je nasprotovala nekaterim začasnim ugotovitvam iz sklepa o začetku postopka glede prisotnosti državnih sredstev. Po mnenju družbe FBS dejstvo, da so morali seznam pristojbin odobriti javni organi, ni zadoščalo za ugotovitev, da je sredstva družbe FBS nadzorovala država. Sistem seznamov pristojbin je veljal enako za javne in zasebne delničarje na letališčih ter upošteval javni interes glede opravljanja zračnega prevoza v skladu s pravnimi standardi. Sicer pa ministrski predsednik Brandenburga, ki je bil član nadzornega odbora družbe FBS, ni mogel dajati navodil ministrstvu, pristojnemu za odobritev seznama pristojbin. Poleg tega je glede določanja pristojbin pravno razmerje med letališčem in letalskimi prevozniki urejalo izključno zasebno pravo in je bilo zavezujoče na podlagi civilnega prava, ne glede na odobritev zadevnega organa. |
| --- | --- |

(98)

Družba FBS je nasprotovala nekaterim začasnim ugotovitvam iz sklepa o začetku postopka glede prisotnosti državnih sredstev. Po mnenju družbe FBS dejstvo, da so morali seznam pristojbin odobriti javni organi, ni zadoščalo za ugotovitev, da je sredstva družbe FBS nadzorovala država. Sistem seznamov pristojbin je veljal enako za javne in zasebne delničarje na letališčih ter upošteval javni interes glede opravljanja zračnega prevoza v skladu s pravnimi standardi. Sicer pa ministrski predsednik Brandenburga, ki je bil član nadzornega odbora družbe FBS, ni mogel dajati navodil ministrstvu, pristojnemu za odobritev seznama pristojbin. Poleg tega je glede določanja pristojbin pravno razmerje med letališčem in letalskimi prevozniki urejalo izključno zasebno pravo in je bilo zavezujoče na podlagi civilnega prava, ne glede na odobritev zadevnega organa.

| (99) | Družba FBS je pojasnila tudi, da je imel seznam pristojbin enak učinek kot splošni pogoji ter je bil neodvisno od uradne odobritve sestavni del pogodbe med letališčem in letalskim prevoznikom. Seznam pristojbin, vključno s shemami popustov, se je brez razlike ponudil vsem letalskim prevoznikom od 1. maja 2004. Posamezne pogodbene ureditve so bile namenjene zgolj določanju pogojev dvostranske poravnave in podrobni določitvi ciljev. Z navedenimi dogovori niso bile zagotovljene nobene posebne prednosti. |
| --- | --- |

(99)

Družba FBS je pojasnila tudi, da je imel seznam pristojbin enak učinek kot splošni pogoji ter je bil neodvisno od uradne odobritve sestavni del pogodbe med letališčem in letalskim prevoznikom. Seznam pristojbin, vključno s shemami popustov, se je brez razlike ponudil vsem letalskim prevoznikom od 1. maja 2004. Posamezne pogodbene ureditve so bile namenjene zgolj določanju pogojev dvostranske poravnave in podrobni določitvi ciljev. Z navedenimi dogovori niso bile zagotovljene nobene posebne prednosti.

| (100) | Družba FBS je trdila, da je morala zaradi različne izkoriščenosti zmogljivosti na dveh glavnih berlinskih letališčih, ko je letališče Tegel delovalo blizu polne zmogljivosti in ga ni bilo mogoče znatno razširiti, letališče Schönefeld pa je imelo ustrezno dodatno zmogljivost in je bilo poleg tega tudi prihodnja lokacija letališča BER, leta 2003 po neuspešni privatizaciji družbe sprejeti ukrepe, ki bi pripomogli k izvajanju zračnega prometa v somestju Berlina na trajnostni in gospodarsko učinkoviti podlagi. |
| --- | --- |

(100)

Družba FBS je trdila, da je morala zaradi različne izkoriščenosti zmogljivosti na dveh glavnih berlinskih letališčih, ko je letališče Tegel delovalo blizu polne zmogljivosti in ga ni bilo mogoče znatno razširiti, letališče Schönefeld pa je imelo ustrezno dodatno zmogljivost in je bilo poleg tega tudi prihodnja lokacija letališča BER, leta 2003 po neuspešni privatizaciji družbe sprejeti ukrepe, ki bi pripomogli k izvajanju zračnega prometa v somestju Berlina na trajnostni in gospodarsko učinkoviti podlagi.

| (101) | Družba FBS je trdila tudi, da je bilo ohranjanje delovanja letališča Schönefeld v interesu skupine FBS zaradi prihodnjega delovanja letališča BER. Po mnenju družbe FBS bi tudi začasno zaprtje letališča Schönefeld dejansko onemogočilo dolgoročni strateški cilj glede delovanja centraliziranega berlinskega letališča na lokaciji letališča Schönefeld. |
| --- | --- |

(101)

Družba FBS je trdila tudi, da je bilo ohranjanje delovanja letališča Schönefeld v interesu skupine FBS zaradi prihodnjega delovanja letališča BER. Po mnenju družbe FBS bi tudi začasno zaprtje letališča Schönefeld dejansko onemogočilo dolgoročni strateški cilj glede delovanja centraliziranega berlinskega letališča na lokaciji letališča Schönefeld.

| (102) | Po mnenju družbe FBS je bilo zato treba na čim bolj gospodarsko učinkovit način ohraniti delovanje letališča Schönefeld od leta 2003 do odprtja letališča BER. Družba FBS je dodala, da se je zaradi boljše izkoriščenosti razpoložljive zmogljivosti letališča Schönefeld odločila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike, ki jo je predlagala znana svetovalna družba. Navedena strategija za nizkocenovne prevoznike se je štela za gospodarsko najugodnejšo možnost za družbo FBS, saj je bilo verjetno, da bo predlagani seznam pristojbin z vključenimi shemami spodbud kratkoročno povečal promet na letališču Schönefeld z usmerjenimi finančnimi spodbudami, ki so se postopno zmanjševale. |
| --- | --- |

(102)

Po mnenju družbe FBS je bilo zato treba na čim bolj gospodarsko učinkovit način ohraniti delovanje letališča Schönefeld od leta 2003 do odprtja letališča BER. Družba FBS je dodala, da se je zaradi boljše izkoriščenosti razpoložljive zmogljivosti letališča Schönefeld odločila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike, ki jo je predlagala znana svetovalna družba. Navedena strategija za nizkocenovne prevoznike se je štela za gospodarsko najugodnejšo možnost za družbo FBS, saj je bilo verjetno, da bo predlagani seznam pristojbin z vključenimi shemami spodbud kratkoročno povečal promet na letališču Schönefeld z usmerjenimi finančnimi spodbudami, ki so se postopno zmanjševale.

| (103) | Po mnenju družbe FBS je bila strategija za nizkocenovne prevoznike zelo uspešna. Število potnikov na letališču Schönefeld je zelo naraslo, število potnikov na drugih berlinskih letališčih pa se ni zmanjšalo. Družba FBS je poudarila, da so se s povečanjem prometa povečali prihodki, gospodarske težave pa so bile hitro premagane. Rezultati poslovanja (EBIT) družbe FBS so bili že leta 2006 prvič pozitivni. Po mnenju družbe FBS se bo to pozitivno gibanje nadaljevalo, kar je bilo zlasti pomembno za finančno zmogljivost novega letališča. |
| --- | --- |

(103)

Po mnenju družbe FBS je bila strategija za nizkocenovne prevoznike zelo uspešna. Število potnikov na letališču Schönefeld je zelo naraslo, število potnikov na drugih berlinskih letališčih pa se ni zmanjšalo. Družba FBS je poudarila, da so se s povečanjem prometa povečali prihodki, gospodarske težave pa so bile hitro premagane. Rezultati poslovanja (EBIT) družbe FBS so bili že leta 2006 prvič pozitivni. Po mnenju družbe FBS se bo to pozitivno gibanje nadaljevalo, kar je bilo zlasti pomembno za finančno zmogljivost novega letališča.

| (104) | Družba FBS je trdila, da je bila strateška sprememba, ki se je začela leta 2003, ključna iz gospodarskih razlogov in da je pri sprejetju tega ukrepa ravnala kot preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Na podlagi poslovnega načrta, ki je bil osnova strategije za nizkocenovne prevoznike, je lahko predvidevala, da dejavnosti letališča ne bodo več nedonosne. Sklicevala se je na študijo, ki jo je naročila pri revizijski družbi [...] (v nadaljnjem besedilu: študija prvega strokovnjaka), ki je bila končana leta 2007 in je potrdila, da sta bila z vidika vlagatelja v tržnem gospodarstvu izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike in vzpostavitev ustreznega seznama pristojbin razumna. |
| --- | --- |

(104)

Družba FBS je trdila, da je bila strateška sprememba, ki se je začela leta 2003, ključna iz gospodarskih razlogov in da je pri sprejetju tega ukrepa ravnala kot preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Na podlagi poslovnega načrta, ki je bil osnova strategije za nizkocenovne prevoznike, je lahko predvidevala, da dejavnosti letališča ne bodo več nedonosne. Sklicevala se je na študijo, ki jo je naročila pri revizijski družbi [...] (v nadaljnjem besedilu: študija prvega strokovnjaka), ki je bila končana leta 2007 in je potrdila, da sta bila z vidika vlagatelja v tržnem gospodarstvu izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike in vzpostavitev ustreznega seznama pristojbin razumna.

| (105) | Družba FBS je trdila, da je bila sklenitev posameznih dogovorov z nekaterimi nizkocenovnimi prevozniki pred začetkom veljavnosti seznama pristojbin iz leta 2004 potrebna za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike, da bi se letalskim prevoznikom lahko ponudila spodbuda za vzpostavitev baze na letališču Schönefeld. Sklicevala se je tudi na drugo študijo, ki jo je naročila pri revizijski družbi [...] in je bila prav tako končana leta 2007. V okviru te študije so svetovalci analizirali donosnost različnih dogovorov, ki sestavljajo ukrep 3, in ugotovili, da je družba FBS pri sklenitvi vsakega od dogovorov ravnala kot razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu. Vsi ti posamezni dogovori z različnimi letalskimi prevozniki so bili sklenjeni na podlagi izključno gospodarskih vidikov zaradi kratkoročnega izboljšanja gospodarskega položaja družbe FBS. |
| --- | --- |

(105)

Družba FBS je trdila, da je bila sklenitev posameznih dogovorov z nekaterimi nizkocenovnimi prevozniki pred začetkom veljavnosti seznama pristojbin iz leta 2004 potrebna za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike, da bi se letalskim prevoznikom lahko ponudila spodbuda za vzpostavitev baze na letališču Schönefeld. Sklicevala se je tudi na drugo študijo, ki jo je naročila pri revizijski družbi [...] in je bila prav tako končana leta 2007. V okviru te študije so svetovalci analizirali donosnost različnih dogovorov, ki sestavljajo ukrep 3, in ugotovili, da je družba FBS pri sklenitvi vsakega od dogovorov ravnala kot razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu. Vsi ti posamezni dogovori z različnimi letalskimi prevozniki so bili sklenjeni na podlagi izključno gospodarskih vidikov zaradi kratkoročnega izboljšanja gospodarskega položaja družbe FBS.

| (106) | Družba FBS je trdila, da je bil dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 ključni sestavni del izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike in da ne vključuje državne pomoči. Strategija za nizkocenovne prevoznike je družbo easyJet, enega vodilnih nizkocenovnih prevoznikov v Evropi, spodbudila, da je vzpostavila bazo na letališču Schönefeld. |
| --- | --- |

(106)

Družba FBS je trdila, da je bil dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 ključni sestavni del izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike in da ne vključuje državne pomoči. Strategija za nizkocenovne prevoznike je družbo easyJet, enega vodilnih nizkocenovnih prevoznikov v Evropi, spodbudila, da je vzpostavila bazo na letališču Schönefeld.

| (107) | Družba FBS je na podlagi uspešne sklenitve dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (ki se je štela za „ključnega najemnika“) na letališče Schönefeld lahko privabila druge letalske prevoznike. Pogodbeno razmerje z družbo easyJet (vključno z njeno obveznostjo glede uporabe najmanjšega števila zrakoplovov na letališču Schönefeld) je na obeh straneh zagotovilo visoko varnost načrtovanja in znatno prispevalo k povečanju donosnosti letališča Schönefeld. |
| --- | --- |

(107)

Družba FBS je na podlagi uspešne sklenitve dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (ki se je štela za „ključnega najemnika“) na letališče Schönefeld lahko privabila druge letalske prevoznike. Pogodbeno razmerje z družbo easyJet (vključno z njeno obveznostjo glede uporabe najmanjšega števila zrakoplovov na letališču Schönefeld) je na obeh straneh zagotovilo visoko varnost načrtovanja in znatno prispevalo k povečanju donosnosti letališča Schönefeld.

| (108) | Družba FBS je trdila, da dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 ni bil bistveno drugačen od seznama iz leta 2004 in ni neupravičeno zagotavljal prednosti. Poudarila je tudi, da je bil v spremenjenem dogovoru z družbo easyJet iz leta 2007 izrecno naveden seznam iz leta 2006, ki se je takrat uporabljal. |
| --- | --- |

(108)

Družba FBS je trdila, da dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 ni bil bistveno drugačen od seznama iz leta 2004 in ni neupravičeno zagotavljal prednosti. Poudarila je tudi, da je bil v spremenjenem dogovoru z družbo easyJet iz leta 2007 izrecno naveden seznam iz leta 2006, ki se je takrat uporabljal.

| (109) | Družba FBS je poudarila tudi, da so bili posamezni dogovori z nizkocenovnimi prevozniki podpisani pred sprejetjem smernic za letalski sektor leta 2005, nekateri od teh pa celo pred sprejetjem odločbe Komisije v zadevi Charleroi (31). |
| --- | --- |

(109)

Družba FBS je poudarila tudi, da so bili posamezni dogovori z nizkocenovnimi prevozniki podpisani pred sprejetjem smernic za letalski sektor leta 2005, nekateri od teh pa celo pred sprejetjem odločbe Komisije v zadevi Charleroi (31).

| (110) | Poleg tega po mnenju družbe FBS oddajanje prostorov na terminalu B v najem družbi easyJet zadevni družbi ni zagotovilo posebne prednosti. Družbi easyJet je bil celoten terminal dodeljen iz gospodarskih in praktičnih razlogov zaradi velikega pretoka potnikov te družbe na letališču Schönefeld. Družba easyJet je plačala običajno tržno ceno, ki je bila dogovorjena na podlagi obstoječih najemnin na letališču Schönefeld. Dodeljevanje območij na terminalu je običajna praksa na nemških in mednarodnih letališčih. Poleg tega niso bile dodeljene nobene pravice do oglaševanja, ki bi družbi easyJet dale prednost pred drugimi letalskimi prevozniki, saj je družba easyJet dobila pravice do trženja blagovne znamke le v svojem območju za prijavo na let, tako kot vsak letalski prevoznik. |
| --- | --- |

(110)

Poleg tega po mnenju družbe FBS oddajanje prostorov na terminalu B v najem družbi easyJet zadevni družbi ni zagotovilo posebne prednosti. Družbi easyJet je bil celoten terminal dodeljen iz gospodarskih in praktičnih razlogov zaradi velikega pretoka potnikov te družbe na letališču Schönefeld. Družba easyJet je plačala običajno tržno ceno, ki je bila dogovorjena na podlagi obstoječih najemnin na letališču Schönefeld. Dodeljevanje območij na terminalu je običajna praksa na nemških in mednarodnih letališčih. Poleg tega niso bile dodeljene nobene pravice do oglaševanja, ki bi družbi easyJet dale prednost pred drugimi letalskimi prevozniki, saj je družba easyJet dobila pravice do trženja blagovne znamke le v svojem območju za prijavo na let, tako kot vsak letalski prevoznik.

6.   PRIPOMBE NEMČIJE

6.1   Vpliv države

| (111) | Nemčija je trdila, da sredstva družbe FBS niso pod nadzorom države in da njihove uporabe ni mogoče pripisati državi. Po mnenju Nemčije zadevne spodbude in zadevni popusti niso bili financirani z javnimi sredstvi, ampak so bili rezultat poslovnih dejavnosti podjetja, ki deluje na področju zasebnega prava. |
| --- | --- |

(111)

Nemčija je trdila, da sredstva družbe FBS niso pod nadzorom države in da njihove uporabe ni mogoče pripisati državi. Po mnenju Nemčije zadevne spodbude in zadevni popusti niso bili financirani z javnimi sredstvi, ampak so bili rezultat poslovnih dejavnosti podjetja, ki deluje na področju zasebnega prava.

| (112) | Nemčija je v tem okviru trdila, da družba FBS in njene odvisne družbe, čeprav so delno v lasti države, niso del javne uprave, ampak sta zanje izključno izrecno veljali načeli konkurence in prostega trga. Dodala je, da so javni delničarji pričakovali, da bo družba FBS ustvarjala dobiček. |
| --- | --- |

(112)

Nemčija je v tem okviru trdila, da družba FBS in njene odvisne družbe, čeprav so delno v lasti države, niso del javne uprave, ampak sta zanje izključno izrecno veljali načeli konkurence in prostega trga. Dodala je, da so javni delničarji pričakovali, da bo družba FBS ustvarjala dobiček.

6.2   Pogodba o prenosu nadzora in dobička (ukrep 1)

| (113) | Nemčija je menila, da pogodba o prenosu nadzora in dobička ne vključuje navzkrižnega subvencioniranja, ki bi bilo podlaga za državno pomoč. |
| --- | --- |

(113)

Nemčija je menila, da pogodba o prenosu nadzora in dobička ne vključuje navzkrižnega subvencioniranja, ki bi bilo podlaga za državno pomoč.

| (114) | Nemčija je poudarila, da so bila berlinska letališča z vidika javne zakonodaje in na podlagi zakonodaje Unije (32) medsebojno povezana tako, da tvorijo enotni „sistem letališč“. Namen takega sistema letališč je obravnavanje različnih letališč kot eno samo letališče z več vzletno-pristajalnimi stezami. Zato je treba družbi FBS in BFG obravnavati kot eno podjetje. Poudarila je, da je sama Komisija pogodbo o prenosu nadzora in dobička, skupni sistem informacijske tehnologije, centralizirane ključne funkcije in združene načrte družbe navedla kot merila za upoštevanje posameznih družb v skupini kot neavtonomnih (33). |
| --- | --- |

(114)

Nemčija je poudarila, da so bila berlinska letališča z vidika javne zakonodaje in na podlagi zakonodaje Unije (32) medsebojno povezana tako, da tvorijo enotni „sistem letališč“. Namen takega sistema letališč je obravnavanje različnih letališč kot eno samo letališče z več vzletno-pristajalnimi stezami. Zato je treba družbi FBS in BFG obravnavati kot eno podjetje. Poudarila je, da je sama Komisija pogodbo o prenosu nadzora in dobička, skupni sistem informacijske tehnologije, centralizirane ključne funkcije in združene načrte družbe navedla kot merila za upoštevanje posameznih družb v skupini kot neavtonomnih (33).

| (115) | Po mnenju Nemčije prenos dobička ni vključeval prenosa stroškov z letališča Schönefeld na letališči Tegel in Tempelhof. Prav tako ni vplival na letališke pristojbine na letališču Tegel. Pristojbine, obračunane na vseh treh letališčih, so temeljile na osnovnih stroških posameznega letališča. |
| --- | --- |

(115)

Po mnenju Nemčije prenos dobička ni vključeval prenosa stroškov z letališča Schönefeld na letališči Tegel in Tempelhof. Prav tako ni vplival na letališke pristojbine na letališču Tegel. Pristojbine, obračunane na vseh treh letališčih, so temeljile na osnovnih stroških posameznega letališča.

| (116) | Nemčija je poleg tega poudarila, da je družba FBS kot vsako drugo zasebno podjetje izvajala strateški načrt, da bi dolgoročno ustvarjala dobiček. Glavni element tega načrta je bila gradnja enega samega letališča za Berlin na lokaciji letališča Schönefeld. |
| --- | --- |

(116)

Nemčija je poleg tega poudarila, da je družba FBS kot vsako drugo zasebno podjetje izvajala strateški načrt, da bi dolgoročno ustvarjala dobiček. Glavni element tega načrta je bila gradnja enega samega letališča za Berlin na lokaciji letališča Schönefeld.

6.3   Pravna veljavnost seznama iz leta 2004

| (117) | Nemčija je trdila, da v začasnem zaključku iz sklepa o začetku postopka, v katerem Komisija navaja, da seznami pristojbin, ki jih pristojni organ ni brezpogojno odobril, niso veljavni (34), ni ustrezno upoštevana zakonska ureditev v Nemčiji. Odobritev pristojnega organa v regiji v skladu z oddelkom 43a Pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu (35) ni predpogoj za pravno veljavnost seznama pristojbin. V skladu z ustaljeno sodno prakso nemškega zveznega sodišča (Bundesgerichtshof) in nemških nižjih sodišč so objavljeni seznami letališč „splošni pogoji poslovanja“ (Allgemeine Geschäftsbedingungen), kot so opredeljeni v nemškem civilnem pravu (36). Seznam pristojbin je imel torej vlogo pogodbenih pogojev, ki so bili samodejno ponujeni tistim letalskim prevoznikom, ki so uporabljali letališče, ne glede na to, ali je pristojni organ zadevni seznam pristojbin odobril (37). |
| --- | --- |

(117)

Nemčija je trdila, da v začasnem zaključku iz sklepa o začetku postopka, v katerem Komisija navaja, da seznami pristojbin, ki jih pristojni organ ni brezpogojno odobril, niso veljavni (34), ni ustrezno upoštevana zakonska ureditev v Nemčiji. Odobritev pristojnega organa v regiji v skladu z oddelkom 43a Pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu (35) ni predpogoj za pravno veljavnost seznama pristojbin. V skladu z ustaljeno sodno prakso nemškega zveznega sodišča (Bundesgerichtshof) in nemških nižjih sodišč so objavljeni seznami letališč „splošni pogoji poslovanja“ (Allgemeine Geschäftsbedingungen), kot so opredeljeni v nemškem civilnem pravu (36). Seznam pristojbin je imel torej vlogo pogodbenih pogojev, ki so bili samodejno ponujeni tistim letalskim prevoznikom, ki so uporabljali letališče, ne glede na to, ali je pristojni organ zadevni seznam pristojbin odobril (37).

| (118) | Po mnenju Nemčije si je potsdamsko regionalno sodišče v sodbi z dne 20. oktobra 2004, ki jo Komisija navaja v odstavku 22 sklepa o začetku postopka (38), napačno razlagalo okoliščine. Poleg tega je bila na sodbo vložena pritožba. V tem okviru je brandenburško višje regionalno sodišče (Brandenburgisches Oberlandesgericht) objavilo sodno smernico („richterlicher Hinweis“), v skladu s katero se sodbe potsdamskega regionalnega sodišča ne bi smelo sprejeti. Nemčija je poudarila, da je bila pritožba na bistvo postopka pozneje v okviru poravnave med strankami v sporu umaknjena. Sodba potsdamskega regionalnega sodišča zato ni nikoli postala pravnomočna, z umikom pritožbe pa je izgubila učinek, čeprav ni bila nikdar izrecno razveljavljena. Nemčija je navedla, da je potsdamsko regionalno sodišče ponovno proučilo svojo razlago zakona in v zelo podobni poznejši zadevi zavrnilo pritožbo glede seznama pristojbin letališča Schönefeld. |
| --- | --- |

(118)

Po mnenju Nemčije si je potsdamsko regionalno sodišče v sodbi z dne 20. oktobra 2004, ki jo Komisija navaja v odstavku 22 sklepa o začetku postopka (38), napačno razlagalo okoliščine. Poleg tega je bila na sodbo vložena pritožba. V tem okviru je brandenburško višje regionalno sodišče (Brandenburgisches Oberlandesgericht) objavilo sodno smernico („richterlicher Hinweis“), v skladu s katero se sodbe potsdamskega regionalnega sodišča ne bi smelo sprejeti. Nemčija je poudarila, da je bila pritožba na bistvo postopka pozneje v okviru poravnave med strankami v sporu umaknjena. Sodba potsdamskega regionalnega sodišča zato ni nikoli postala pravnomočna, z umikom pritožbe pa je izgubila učinek, čeprav ni bila nikdar izrecno razveljavljena. Nemčija je navedla, da je potsdamsko regionalno sodišče ponovno proučilo svojo razlago zakona in v zelo podobni poznejši zadevi zavrnilo pritožbo glede seznama pristojbin letališča Schönefeld.

6.4   Posamezni dogovori med družbo FBS in nekaterimi letalskimi prevozniki (ukrepa 2 in 3)

| (119) | Nemčija je navedla, da bi bilo treba sistem pristojbin in posamezne pogodbene dogovore z različnimi letalskimi prevozniki na letališču Schönefeld proučiti v okviru izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike. |
| --- | --- |

(119)

Nemčija je navedla, da bi bilo treba sistem pristojbin in posamezne pogodbene dogovore z različnimi letalskimi prevozniki na letališču Schönefeld proučiti v okviru izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike.

| (120) | Nemčija je trdila, da berlinska letališča v navedenem okviru, ker sestavljajo en „sistem letališč“, medsebojno ne konkurirajo. Letališče Schönefeld je pripomoglo k manjšemu pritisku na letališče Tegel, ki je bilo na meji svoje zmogljivosti. Strategija za nizkocenovne prevoznike je bila zakonit način posrednega nadzora prometa. Zaradi nje se število potnikov na letališču Tegel ni zmanjšalo. Nasprotno, število potnikov na obeh letališčih se je v letih pred začetkom formalnega postopka preiskave precej povečalo. Poleg tega zaradi geografske oddaljenosti berlinska letališča niso konkurirala letališču Leipzig, Dresden, Hamburg ali Lübeck, zlasti glede potnikov nizkocenovnih prevoznikov, ki pazijo na stroške. |
| --- | --- |

(120)

Nemčija je trdila, da berlinska letališča v navedenem okviru, ker sestavljajo en „sistem letališč“, medsebojno ne konkurirajo. Letališče Schönefeld je pripomoglo k manjšemu pritisku na letališče Tegel, ki je bilo na meji svoje zmogljivosti. Strategija za nizkocenovne prevoznike je bila zakonit način posrednega nadzora prometa. Zaradi nje se število potnikov na letališču Tegel ni zmanjšalo. Nasprotno, število potnikov na obeh letališčih se je v letih pred začetkom formalnega postopka preiskave precej povečalo. Poleg tega zaradi geografske oddaljenosti berlinska letališča niso konkurirala letališču Leipzig, Dresden, Hamburg ali Lübeck, zlasti glede potnikov nizkocenovnih prevoznikov, ki pazijo na stroške.

| (121) | Po mnenju Nemčije je bila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike bistvena pridobitev letalskega prevoznika kot ključnega najemnika, ki bi letališče Schönefeld uporabljal kot vozlišče. To je bil prvi korak k oblikovanju velikega obsega prometa na navedenem letališču, zaradi česar bi bilo bolj zanimivo za druge letalske prevoznike. Če bi se na letališču Schönefeld uporabljali enaki pogoji kot na letališču Tegel, takega ključnega najemnika ne bi bilo mogoče pridobiti, saj so bili že v 90. letih prejšnjega stoletja poskusi, da bi letalske prevoznike prepričali, naj se z letališča Tegel preselijo na letališče Schönefeld, neuspešni. Da bi preusmerili promet in učinkovito izkoristili zmogljivost letališča Schönefeld, je bilo treba na navedeno letališče privabiti zračni promet. Letalski prevozniki so z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike, ki je obsegala seznam pristojbin z vključenimi popusti na število potnikov in drugimi finančnimi spodbudami, prejeli ustrezno spodbudo. |
| --- | --- |

(121)

Po mnenju Nemčije je bila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike bistvena pridobitev letalskega prevoznika kot ključnega najemnika, ki bi letališče Schönefeld uporabljal kot vozlišče. To je bil prvi korak k oblikovanju velikega obsega prometa na navedenem letališču, zaradi česar bi bilo bolj zanimivo za druge letalske prevoznike. Če bi se na letališču Schönefeld uporabljali enaki pogoji kot na letališču Tegel, takega ključnega najemnika ne bi bilo mogoče pridobiti, saj so bili že v 90. letih prejšnjega stoletja poskusi, da bi letalske prevoznike prepričali, naj se z letališča Tegel preselijo na letališče Schönefeld, neuspešni. Da bi preusmerili promet in učinkovito izkoristili zmogljivost letališča Schönefeld, je bilo treba na navedeno letališče privabiti zračni promet. Letalski prevozniki so z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike, ki je obsegala seznam pristojbin z vključenimi popusti na število potnikov in drugimi finančnimi spodbudami, prejeli ustrezno spodbudo.

| (122) | Strategijo za nizkocenovne prevoznike je bilo treba izvajati prek posameznih dogovorov z več letalskimi prevozniki pred začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004, da bi se čim prej omejile izgube letališča Schönefeld in pridobil ugoden položaj na takrat hitro rastočemu trgu nizkocenovnih prevoznikov. Nemčija je glede tega poudarila, da bi bilo za uradno spremembo seznama pristojbin letališča potrebno obsežno upravno delo, ki ga ne bi bilo mogoče dokončati dovolj hitro, da bi lahko z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike začeli čim prej, tj. do konca leta 2003. |
| --- | --- |

(122)

Strategijo za nizkocenovne prevoznike je bilo treba izvajati prek posameznih dogovorov z več letalskimi prevozniki pred začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004, da bi se čim prej omejile izgube letališča Schönefeld in pridobil ugoden položaj na takrat hitro rastočemu trgu nizkocenovnih prevoznikov. Nemčija je glede tega poudarila, da bi bilo za uradno spremembo seznama pristojbin letališča potrebno obsežno upravno delo, ki ga ne bi bilo mogoče dokončati dovolj hitro, da bi lahko z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike začeli čim prej, tj. do konca leta 2003.

| (123) | Nemčija je trdila, da je družba FBS s sprejetjem ukrepov, ki se ocenjujejo, ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, saj so njene poslovne odločitve temeljile na strategiji za nizkocenovne prevoznike, posamezni dogovori pa so bili sklenjeni na podlagi trdnega poslovnega načrta, ki ga je pripravil svetovalec. Navedla je tudi oceni, ki sta ju po naročilu družbe FBS izvedli revizijski družbi [...] in [...], da bi se ocenilo, ali so bili strategija za nizkocenovne prevoznike in posamezni dogovori v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kar so tudi bili. |
| --- | --- |

(123)

Nemčija je trdila, da je družba FBS s sprejetjem ukrepov, ki se ocenjujejo, ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, saj so njene poslovne odločitve temeljile na strategiji za nizkocenovne prevoznike, posamezni dogovori pa so bili sklenjeni na podlagi trdnega poslovnega načrta, ki ga je pripravil svetovalec. Navedla je tudi oceni, ki sta ju po naročilu družbe FBS izvedli revizijski družbi [...] in [...], da bi se ocenilo, ali so bili strategija za nizkocenovne prevoznike in posamezni dogovori v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kar so tudi bili.

| (124) | Po mnenju Nemčije so revizorji glede odločitve uprave o strateški preusmeritvi in uvedbi sheme finančnih spodbud sklenili, da se lahko dokaže, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu v primerljivem položaju sprejel enake odločitve. Glede dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 in posameznih dogovorov iz preglednice 6 (razen dogovora z družbo V-Bird) je družba [...] izračunala njihove neto sedanje vrednosti, ki so bile vse pozitivne, in ugotovila, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu ravnal enako kot družba FBS. Družba [...] je kljub temu izrazila posebne pomisleke glede trajanja dogovora z družbo easyJet iz leta 2003, za katerega sta se prvotno dogovorili stranki. Menila je, da bi razumen vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede na trajanje (10 let z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 10 let) ob sklenitvi takega dogovora verjetno upošteval učinek predvidenega dogovora na prihodnje delovanje letališča BER, ki naj bi se odprlo pred prenehanjem veljavnosti dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (39). Po mnenju družbe [...] bi lahko obstoj dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 povzročil pritiske na pristojbine, ki bi jih družba FBS lahko izpogajala z drugimi prevozniki za njihove dejavnosti na letališču BER, kar bi vplivalo na donosnost prihodnjega letališča. Nemčija je glede tega poudarila, da pomisleki glede prvotnega trajanja dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 niso več pomembni, saj je bil zadevni dogovor spremenjen z dogovorom z družbo easyJet iz leta 2007, s katerim je bila uvedena določba o prenehanju veljavnosti dogovora ob odprtju letališča BER, ki je bilo takrat načrtovano za leto 2011. |
| --- | --- |

(124)

Po mnenju Nemčije so revizorji glede odločitve uprave o strateški preusmeritvi in uvedbi sheme finančnih spodbud sklenili, da se lahko dokaže, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu v primerljivem položaju sprejel enake odločitve. Glede dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 in posameznih dogovorov iz preglednice 6 (razen dogovora z družbo V-Bird) je družba [...] izračunala njihove neto sedanje vrednosti, ki so bile vse pozitivne, in ugotovila, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu ravnal enako kot družba FBS. Družba [...] je kljub temu izrazila posebne pomisleke glede trajanja dogovora z družbo easyJet iz leta 2003, za katerega sta se prvotno dogovorili stranki. Menila je, da bi razumen vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede na trajanje (10 let z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 10 let) ob sklenitvi takega dogovora verjetno upošteval učinek predvidenega dogovora na prihodnje delovanje letališča BER, ki naj bi se odprlo pred prenehanjem veljavnosti dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (39). Po mnenju družbe [...] bi lahko obstoj dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 povzročil pritiske na pristojbine, ki bi jih družba FBS lahko izpogajala z drugimi prevozniki za njihove dejavnosti na letališču BER, kar bi vplivalo na donosnost prihodnjega letališča. Nemčija je glede tega poudarila, da pomisleki glede prvotnega trajanja dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 niso več pomembni, saj je bil zadevni dogovor spremenjen z dogovorom z družbo easyJet iz leta 2007, s katerim je bila uvedena določba o prenehanju veljavnosti dogovora ob odprtju letališča BER, ki je bilo takrat načrtovano za leto 2011.

| (125) | Poleg tega je Nemčija v svojih stališčih glede pripomb tretjih strani menila, da so bile izjave tretjih strani glede seznama pristojbin iz leta 2004 in posameznih dogovorov z nizkocenovnimi prevozniki delno nepravilne in vzete iz konteksta. Poudarila je, da naj bi seznam pristojbin na letališču Schönefeld spodbudil povezave z novimi namembnimi kraji in ni bil diskriminatoren, saj so popusti koristili vsakemu letalskemu prevoznik, ki je privabil zadostno število potnikov na letališče Schönefeld ali uvedel nove povezave ali večjo pogostost letov z letališča Schönefeld. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega je Nemčija v svojih stališčih glede pripomb tretjih strani menila, da so bile izjave tretjih strani glede seznama pristojbin iz leta 2004 in posameznih dogovorov z nizkocenovnimi prevozniki delno nepravilne in vzete iz konteksta. Poudarila je, da naj bi seznam pristojbin na letališču Schönefeld spodbudil povezave z novimi namembnimi kraji in ni bil diskriminatoren, saj so popusti koristili vsakemu letalskemu prevoznik, ki je privabil zadostno število potnikov na letališče Schönefeld ali uvedel nove povezave ali večjo pogostost letov z letališča Schönefeld.

6.5   Dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 (ukrep 4)

| (126) | Nemčija je glede terminala B, ki ga je uporabljala družba easyJet, poudarila, da ima družba easyJet v najemu le del (24 %) skupne uporabne površine terminala B. Po mnenju Nemčije je dodelitev pisarn in okenc za prijavo na let v določenem delu terminala določenemu letalskemu prevozniku običajna praksa na mednarodnih letališčih in ne pomeni prednostne obravnave. |
| --- | --- |

(126)

Nemčija je glede terminala B, ki ga je uporabljala družba easyJet, poudarila, da ima družba easyJet v najemu le del (24 %) skupne uporabne površine terminala B. Po mnenju Nemčije je dodelitev pisarn in okenc za prijavo na let v določenem delu terminala določenemu letalskemu prevozniku običajna praksa na mednarodnih letališčih in ne pomeni prednostne obravnave.

| (127) | Glede izključne pravice, ki je bila dodeljena družbi easyJet, je Nemčija poudarila, da zaradi velikega števila potnikov, ki ga je prevažala družba easyJet, drugi letalski prevozniki iz izključno praktičnih razlogov niso mogli uporabljati terminala B, saj je njegovo zmogljivost presegla že družba easyJet. |
| --- | --- |

(127)

Glede izključne pravice, ki je bila dodeljena družbi easyJet, je Nemčija poudarila, da zaradi velikega števila potnikov, ki ga je prevažala družba easyJet, drugi letalski prevozniki iz izključno praktičnih razlogov niso mogli uporabljati terminala B, saj je njegovo zmogljivost presegla že družba easyJet.

| (128) | Nemčija je nadalje poudarila, da je bila izključna pravica do uporabe nekaterih območij na letališču Schönefeld dodeljena tudi drugim letalskim prevoznikom. Zlasti skupina Lufthansa (družbe Condor, Sun-Express in Germanwings) je prvotno sama uporabljala terminal D, ko je bil ta zgrajen v obdobju 2004–2005. |
| --- | --- |

(128)

Nemčija je nadalje poudarila, da je bila izključna pravica do uporabe nekaterih območij na letališču Schönefeld dodeljena tudi drugim letalskim prevoznikom. Zlasti skupina Lufthansa (družbe Condor, Sun-Express in Germanwings) je prvotno sama uporabljala terminal D, ko je bil ta zgrajen v obdobju 2004–2005.

| (129) | Nemčija je nasprotovala tudi pripombam, ki so jih nekatere tretje strani podale glede ukrepa 4, in trdila, da so bili podatki o najemnini, ki so jih navedle nekatere od tretjih strani, nepravilni in neutemeljeni. Najemnina, ki jo je plačevala družba easyJet, je bila določena ob upoštevanju splošnih običajnih najemnin za letališče Schönefeld. Menila je, da najemnin na letališču Schönefeld v nasprotju s trditvami nekaterih zainteresiranih strani ni bilo mogoče primerjati z najemninami na letališču Tegel. |
| --- | --- |

(129)

Nemčija je nasprotovala tudi pripombam, ki so jih nekatere tretje strani podale glede ukrepa 4, in trdila, da so bili podatki o najemnini, ki so jih navedle nekatere od tretjih strani, nepravilni in neutemeljeni. Najemnina, ki jo je plačevala družba easyJet, je bila določena ob upoštevanju splošnih običajnih najemnin za letališče Schönefeld. Menila je, da najemnin na letališču Schönefeld v nasprotju s trditvami nekaterih zainteresiranih strani ni bilo mogoče primerjati z najemninami na letališču Tegel.

| (130) | Glede morebitnih prednosti za družbo easyJet zaradi posebne opreme za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B je Nemčija navedla, da je to opremo proizvedla ista družba kot opremo na terminalu A, zasnovana pa je bila v skladu z istimi tehničnimi standardi. Oprema na terminalu B je bila zaradi vgrajene rentgenske tehnologije bolj zapletena, zato je imela manjšo tehnično zmogljivost, čas do prevzema prtljage je bil daljši in bolj je bila nagnjena k okvaram. Družba easyJet je bila zaradi sistema za prevzem in odpremo prtljage na terminalu B pravzaprav v slabšem položaju kot letalski prevozniki, ki so lete opravljali s terminala A. Poleg tega je bilo zaradi razporeditve zgradb prtljago do čakajočega zrakoplova s terminala A mogoče prepeljati v znatno krajšem času kot s terminala B. Zaradi tega je bila družba easyJet v še slabšem položaju kot letalski prevozniki na terminalu A. |
| --- | --- |

(130)

Glede morebitnih prednosti za družbo easyJet zaradi posebne opreme za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B je Nemčija navedla, da je to opremo proizvedla ista družba kot opremo na terminalu A, zasnovana pa je bila v skladu z istimi tehničnimi standardi. Oprema na terminalu B je bila zaradi vgrajene rentgenske tehnologije bolj zapletena, zato je imela manjšo tehnično zmogljivost, čas do prevzema prtljage je bil daljši in bolj je bila nagnjena k okvaram. Družba easyJet je bila zaradi sistema za prevzem in odpremo prtljage na terminalu B pravzaprav v slabšem položaju kot letalski prevozniki, ki so lete opravljali s terminala A. Poleg tega je bilo zaradi razporeditve zgradb prtljago do čakajočega zrakoplova s terminala A mogoče prepeljati v znatno krajšem času kot s terminala B. Zaradi tega je bila družba easyJet v še slabšem položaju kot letalski prevozniki na terminalu A.

| (131) | Nemčija je trdila, da sistem za prevzem in odpremo prtljage v nasprotju s pripombami nekaterih zainteresiranih strani ni bil obnovljen za družbo easyJet. Rentgenska oprema je bila leta 2003 vgrajena v obstoječi sistem za prevzem in odpremo prtljage zgolj iz varnostnih razlogov. |
| --- | --- |

(131)

Nemčija je trdila, da sistem za prevzem in odpremo prtljage v nasprotju s pripombami nekaterih zainteresiranih strani ni bil obnovljen za družbo easyJet. Rentgenska oprema je bila leta 2003 vgrajena v obstoječi sistem za prevzem in odpremo prtljage zgolj iz varnostnih razlogov.

| (132) | Nemčija je nazadnje trdila, da je bil potniški promet družbe easyJet na terminal B dodeljen na podlagi nediskriminatornih in primernih meril, čeprav brez postopka oddaje javnega naročila, ki v takih primerih na podlagi nemške zakonodaje ali zakonodaje Unije ni bil zahtevan. Po mnenju Nemčije je bilo leta 2004, ko se je družba easyJet odločila za opravljanje dejavnosti na letališču Schönefeld, jasno, da bo ta prevoznik že od začetka predstavljal zelo velik delež prometa na letališču. Družba easyJet je dejansko že v začetku leta 2004 ustvarila 30 % prometa na letališču. Združitev vseh dejavnosti družbe easyJet na enem samem terminalu je bila primerna in razumna, terminal B pa se je zaradi dodatne zmogljivosti štel za najprimernejšega. Po mnenju Nemčije dostop drugim prevoznikom do letališča Schönefeld ni bil omejen ali oviran, saj je imelo letališče dovolj zmogljivosti, da bi ga lahko uporabljali vsi morebitni zainteresirani prevozniki. |
| --- | --- |

(132)

Nemčija je nazadnje trdila, da je bil potniški promet družbe easyJet na terminal B dodeljen na podlagi nediskriminatornih in primernih meril, čeprav brez postopka oddaje javnega naročila, ki v takih primerih na podlagi nemške zakonodaje ali zakonodaje Unije ni bil zahtevan. Po mnenju Nemčije je bilo leta 2004, ko se je družba easyJet odločila za opravljanje dejavnosti na letališču Schönefeld, jasno, da bo ta prevoznik že od začetka predstavljal zelo velik delež prometa na letališču. Družba easyJet je dejansko že v začetku leta 2004 ustvarila 30 % prometa na letališču. Združitev vseh dejavnosti družbe easyJet na enem samem terminalu je bila primerna in razumna, terminal B pa se je zaradi dodatne zmogljivosti štel za najprimernejšega. Po mnenju Nemčije dostop drugim prevoznikom do letališča Schönefeld ni bil omejen ali oviran, saj je imelo letališče dovolj zmogljivosti, da bi ga lahko uporabljali vsi morebitni zainteresirani prevozniki.

7.   OCENA UKREPOV

| (133) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(133)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (134) | Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Da torej ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora biti izpolnjen vsak od naslednjih štirih pogojev. Finančna pomoč:






  — | je dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(134)

Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Da torej ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora biti izpolnjen vsak od naslednjih štirih pogojev. Finančna pomoč:

—

je dodeljena s strani države ali iz državnih sredstev,

| — | daje prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, |
| --- | --- |

—

daje prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga,

| — | izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in |
| --- | --- |

—

izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in

| — | vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

vpliva na trgovino med državami članicami.

| (135) | Nemčija je v tem primeru trdila, da je družba FBS vedno ravnala tako, kot bi v podobnem položaju ravnal preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, zato ukrepi, ki se ocenjujejo, družbi ne zagotavljajo nobene gospodarske prednosti, ki je ta ne bi mogla pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji. Če to drži, ukrepi, ki jih je izvajala družba FBS, ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(135)

Nemčija je v tem primeru trdila, da je družba FBS vedno ravnala tako, kot bi v podobnem položaju ravnal preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, zato ukrepi, ki se ocenjujejo, družbi ne zagotavljajo nobene gospodarske prednosti, ki je ta ne bi mogla pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji. Če to drži, ukrepi, ki jih je izvajala družba FBS, ne pomenijo državne pomoči.

7.1   Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu – splošni premisleki

| (136) | Komisija pri presoji, ali sklenitev določenega dogovora med javno družbo in tretjo stranko za zagotavljanje blaga ali storitev zadevni tretji stranki daje gospodarsko prednost, prouči, ali bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, v podobnih okoliščinah sprejel podobne ukrepe. Ravnanje javne družbe, kot je družba FBS, in hipotetičnega preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba primerjati glede na to, kako bi v času zadevne transakcije ob upoštevanju razpoložljivih podatkov in predvidenega razvoja v tistem času ravnal zadevni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ne glede na poznejše dogodke. |
| --- | --- |

(136)

Komisija pri presoji, ali sklenitev določenega dogovora med javno družbo in tretjo stranko za zagotavljanje blaga ali storitev zadevni tretji stranki daje gospodarsko prednost, prouči, ali bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, v podobnih okoliščinah sprejel podobne ukrepe. Ravnanje javne družbe, kot je družba FBS, in hipotetičnega preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba primerjati glede na to, kako bi v času zadevne transakcije ob upoštevanju razpoložljivih podatkov in predvidenega razvoja v tistem času ravnal zadevni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ne glede na poznejše dogodke.

| (137) | Zato je koncept pričakovanega donosa za javno družbo izredno pomemben. To ne pomeni nujno, da transakcija ne pomeni državne pomoči le, če jo vlagatelj sklene zgolj zaradi kratkoročne donosnosti. Sodišče je odločilo, da se lahko ravnanje javnega vlagatelja primerja z ravnanjem zasebnega vlagatelja, ki se ravna po možnostih dolgoročnejšega donosa (40). |
| --- | --- |

(137)

Zato je koncept pričakovanega donosa za javno družbo izredno pomemben. To ne pomeni nujno, da transakcija ne pomeni državne pomoči le, če jo vlagatelj sklene zgolj zaradi kratkoročne donosnosti. Sodišče je odločilo, da se lahko ravnanje javnega vlagatelja primerja z ravnanjem zasebnega vlagatelja, ki se ravna po možnostih dolgoročnejšega donosa (40).

| (138) | Komisija je v tem primeru najprej ocenila, ali se je za strategijo za nizkocenovne prevoznike, ki jo je družba FBS sprejela leta 2003, lahko štelo, da bo srednje- do dolgoročno zmožna ustvariti pozitivne rezultate, in ali bi bilo z vidika donosa zaprtje letališča Schönefeld razumno. Komisija je nato vsak ukrep, ki je predmet formalnega postopka preiskave, proučila ob upoštevanju načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, in sklenila, da navedeni ukrepi ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je v tem primeru najprej ocenila, ali se je za strategijo za nizkocenovne prevoznike, ki jo je družba FBS sprejela leta 2003, lahko štelo, da bo srednje- do dolgoročno zmožna ustvariti pozitivne rezultate, in ali bi bilo z vidika donosa zaprtje letališča Schönefeld razumno. Komisija je nato vsak ukrep, ki je predmet formalnega postopka preiskave, proučila ob upoštevanju načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, in sklenila, da navedeni ukrepi ne pomenijo državne pomoči.

7.2   Predhodna analiza: ocena strateških možnosti družbe FBS z vidika vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (139) | Gospodarski okvir, v katerem je družba FBS upravljala letališče Schönefeld od začetka 90. let prejšnjega stoletja do leta 2003, je bil opisan v oddelkih 2, 3.1 in 3.2. |
| --- | --- |

(139)

Gospodarski okvir, v katerem je družba FBS upravljala letališče Schönefeld od začetka 90. let prejšnjega stoletja do leta 2003, je bil opisan v oddelkih 2, 3.1 in 3.2.

| (140) | Kot je bilo v navedenih oddelkih pojasnjeno, je družba FBS upravljala tudi drugi berlinski letališči, tj. Tempelhof in Tegel. Letališče Tempelhof se zaradi svojih posebnih značilnosti in lokacije v središču mesta že od začetka ni štelo za primerno infrastrukturo za morebitno razširitev. Letališče Tegel je bilo sodobno letališče, ki je bilo za letalske prevoznike in potnike bolj zanimivo kot letališče Schönefeld, saj je imelo sodobno infrastrukturo in je bilo bližje središču mesta. Letališče Tegel je v 90. letih prejšnjega stoletja že delovalo blizu polne zmogljivosti, ni pa ga bilo mogoče dovolj razširiti, da bi se izognili dolgoročnim omejitvam zmogljivosti. V nasprotju s tem pa je bilo letališče Schönefeld pretežno neizkoriščeno, po potrebi pa bi ga bilo mogoče razširiti. |
| --- | --- |

(140)

Kot je bilo v navedenih oddelkih pojasnjeno, je družba FBS upravljala tudi drugi berlinski letališči, tj. Tempelhof in Tegel. Letališče Tempelhof se zaradi svojih posebnih značilnosti in lokacije v središču mesta že od začetka ni štelo za primerno infrastrukturo za morebitno razširitev. Letališče Tegel je bilo sodobno letališče, ki je bilo za letalske prevoznike in potnike bolj zanimivo kot letališče Schönefeld, saj je imelo sodobno infrastrukturo in je bilo bližje središču mesta. Letališče Tegel je v 90. letih prejšnjega stoletja že delovalo blizu polne zmogljivosti, ni pa ga bilo mogoče dovolj razširiti, da bi se izognili dolgoročnim omejitvam zmogljivosti. V nasprotju s tem pa je bilo letališče Schönefeld pretežno neizkoriščeno, po potrebi pa bi ga bilo mogoče razširiti.

| (141) | Drugi pomemben element v tem okviru je bil povezan z enim samim berlinskim letališčem, ki bi nadomestilo vsa obstoječa berlinska letališča, nahajalo pa bi se na letališču Schönefeld. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 14, je odločitev o izvedbi takega projekta postala uradna s sporazumom, ki so ga nemška zvezna vlada ter deželi Berlin in Brandenburg podpisale maja 1996. |
| --- | --- |

(141)

Drugi pomemben element v tem okviru je bil povezan z enim samim berlinskim letališčem, ki bi nadomestilo vsa obstoječa berlinska letališča, nahajalo pa bi se na letališču Schönefeld. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 14, je odločitev o izvedbi takega projekta postala uradna s sporazumom, ki so ga nemška zvezna vlada ter deželi Berlin in Brandenburg podpisale maja 1996.

| (142) | Tretji pomemben element sta bila neuspel poskus v 90. letih prejšnjega stoletja, da bi promet z letališča Tegel preselili na letališče Schönefeld, in dejstvo, da se je promet na letališču Schönefeld po obdobju mirovanja v drugi polovici 90. let prejšnjega stoletja med letoma 2000 in 2003 stalno zmanjševal, slednje pa je bilo leto, v katerem so javni organi morali priznati, da jim ni uspelo privatizirati berlinskih letališč. |
| --- | --- |

(142)

Tretji pomemben element sta bila neuspel poskus v 90. letih prejšnjega stoletja, da bi promet z letališča Tegel preselili na letališče Schönefeld, in dejstvo, da se je promet na letališču Schönefeld po obdobju mirovanja v drugi polovici 90. let prejšnjega stoletja med letoma 2000 in 2003 stalno zmanjševal, slednje pa je bilo leto, v katerem so javni organi morali priznati, da jim ni uspelo privatizirati berlinskih letališč.

| (143) | Zato so javni organi in družba FBS leta 2003 proučili različne strateške možnosti, ki so bile na voljo družbi FBS. Kot je bilo navedeno, cilj glede novega, skupnega letališča v Berlinu, ki bi se nahajal na lokaciji letališča Schönefeld in obsegal del obstoječe infrastrukture letališča Schönefeld, ni bil vprašljiv (41). Cilj družbe FBS in javnih organov je bil zato najti optimalno strategijo za letališče Schönefeld za obdobje od leta 2003 do odprtja letališča BER, ki je bilo načrtovano leta 2011. Na tej podlagi so, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 28, pri svetovalcu naročili študijo (v nadaljnjem besedilu: študija svetovalca), ki je priporočil strategijo, ki bo na letališče Schönefeld privabila nizkocenovne prevoznike (strategija za nizkocenovne prevoznike). |
| --- | --- |

(143)

Zato so javni organi in družba FBS leta 2003 proučili različne strateške možnosti, ki so bile na voljo družbi FBS. Kot je bilo navedeno, cilj glede novega, skupnega letališča v Berlinu, ki bi se nahajal na lokaciji letališča Schönefeld in obsegal del obstoječe infrastrukture letališča Schönefeld, ni bil vprašljiv (41). Cilj družbe FBS in javnih organov je bil zato najti optimalno strategijo za letališče Schönefeld za obdobje od leta 2003 do odprtja letališča BER, ki je bilo načrtovano leta 2011. Na tej podlagi so, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 28, pri svetovalcu naročili študijo (v nadaljnjem besedilu: študija svetovalca), ki je priporočil strategijo, ki bo na letališče Schönefeld privabila nizkocenovne prevoznike (strategija za nizkocenovne prevoznike).

| (144) | Družba FBS je imela poleg strategije za nizkocenovne prevoznike (možnost 1) na voljo tudi možnost, da nadaljuje z izvajanjem dotedanje strategije na letališču Schönefeld (možnost 2) ali pa da letališče Schönefeld do odprtja novega letališča BER začasno zapre (možnost 3). |
| --- | --- |

(144)

Družba FBS je imela poleg strategije za nizkocenovne prevoznike (možnost 1) na voljo tudi možnost, da nadaljuje z izvajanjem dotedanje strategije na letališču Schönefeld (možnost 2) ali pa da letališče Schönefeld do odprtja novega letališča BER začasno zapre (možnost 3).

7.2.1   Primerjava med možnostjo 1 in možnostjo 2

| (145) | Kot bo prikazano v nadaljevanju, bi bilo za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih srednje- do dolgoročnejšega donosa in bi nadomestil družbo FBS, razumno, da ne izbere možnosti 2, ampak možnost 1. |
| --- | --- |

(145)

Kot bo prikazano v nadaljevanju, bi bilo za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih srednje- do dolgoročnejšega donosa in bi nadomestil družbo FBS, razumno, da ne izbere možnosti 2, ampak možnost 1.

Študija svetovalca

| (146) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 29 in 30, je svetovalec ugotovil, da iz različnih strukturnih razlogov obstaja možnost znatne razširitve zračnega prometa v Berlinu ter da je imel Berlin v primerjavi z drugimi letališči v glavnih mestih leta 2003 še vedno skriti potencial za vzpostavitev in rast prometa nizkocenovnih prevoznikov. |
| --- | --- |

(146)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 29 in 30, je svetovalec ugotovil, da iz različnih strukturnih razlogov obstaja možnost znatne razširitve zračnega prometa v Berlinu ter da je imel Berlin v primerjavi z drugimi letališči v glavnih mestih leta 2003 še vedno skriti potencial za vzpostavitev in rast prometa nizkocenovnih prevoznikov.

| (147) | Svetovalec je z vidika prometa nizkocenovnih prevoznikov primerjal Berlin in druga velika mesta. Ugotovil je zlasti, da je pogostost letov na prebivalca v okolju velemesta v Berlinu precej nižja (0,011) kot v drugih velikih evropskih mestih, kot so London (0,029), Bruselj (0,040), Köln (0,030) in Dublin (0,051). Ugotovil je tudi, da je odstotek pogostosti letov nizkocenovnih prevoznikov od vseh pogostosti v Berlinu precej nižji kot v drugih velikih evropskih mestih, in na tej podlagi ocenil, da bi se ta odstotek lahko z [...] % povečal na vsaj [...] % ali celo na [...] %. |
| --- | --- |

(147)

Svetovalec je z vidika prometa nizkocenovnih prevoznikov primerjal Berlin in druga velika mesta. Ugotovil je zlasti, da je pogostost letov na prebivalca v okolju velemesta v Berlinu precej nižja (0,011) kot v drugih velikih evropskih mestih, kot so London (0,029), Bruselj (0,040), Köln (0,030) in Dublin (0,051). Ugotovil je tudi, da je odstotek pogostosti letov nizkocenovnih prevoznikov od vseh pogostosti v Berlinu precej nižji kot v drugih velikih evropskih mestih, in na tej podlagi ocenil, da bi se ta odstotek lahko z [...] % povečal na vsaj [...] % ali celo na [...] %.

| (148) | Svetovalec je nadalje na podlagi izkušenj drugih velikih mest ocenil, da bi v primeru sprejetja ukrepov za razvoj nizkocenovnega prometa dve tretjini dodatnega prometa nizkocenovnih prevoznikov sestavljali „novi potniki“, tj. potniki, ki iz Berlina ne bi leteli, če ne bi bilo dodatne ponudbe nizkocenovnih prevoznikov, ki je nastala zaradi zadevnih ukrepov (42). Svetovalec je menil, da bi se nekateri „novi potniki“„preusmerili“ z drugih načinov prevoza, kot je vlak ali avtobus. |
| --- | --- |

(148)

Svetovalec je nadalje na podlagi izkušenj drugih velikih mest ocenil, da bi v primeru sprejetja ukrepov za razvoj nizkocenovnega prometa dve tretjini dodatnega prometa nizkocenovnih prevoznikov sestavljali „novi potniki“, tj. potniki, ki iz Berlina ne bi leteli, če ne bi bilo dodatne ponudbe nizkocenovnih prevoznikov, ki je nastala zaradi zadevnih ukrepov (42). Svetovalec je menil, da bi se nekateri „novi potniki“„preusmerili“ z drugih načinov prevoza, kot je vlak ali avtobus.

| (149) | Svetovalec je na podlagi teh analiz predvidel, da bi lahko dodatni promet nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld kratkoročno, tj. od leta 2003 do leta 2005, prinesel od 600 000 do 900 000 dodatnih potnikov na leto, srednjeročno, tj. od leta 2005 do leta 2010, pa 300 000 dodatnih potnikov. Zaradi tako strme rasti bi se lahko pričakovalo, da bo letališče Schönefeld oskrbelo med 3 in 4,2 milijona več potnikov kot leta 2003. To je pomenilo, da bi lahko imela družba FBS leta 2010 na letališču Schönefeld skupno med 4,7 milijona in 5,9 milijona potnikov (43). |
| --- | --- |

(149)

Svetovalec je na podlagi teh analiz predvidel, da bi lahko dodatni promet nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld kratkoročno, tj. od leta 2003 do leta 2005, prinesel od 600 000 do 900 000 dodatnih potnikov na leto, srednjeročno, tj. od leta 2005 do leta 2010, pa 300 000 dodatnih potnikov. Zaradi tako strme rasti bi se lahko pričakovalo, da bo letališče Schönefeld oskrbelo med 3 in 4,2 milijona več potnikov kot leta 2003. To je pomenilo, da bi lahko imela družba FBS leta 2010 na letališču Schönefeld skupno med 4,7 milijona in 5,9 milijona potnikov (43).

| (150) | Svetovalec je nato podrobno ocenil izvedljivost strategije, ki se je osredotočala na nizkocenovne prevoznike na letališču Schönefeld, pri čemer je opredelil morebitne ovire in dejavnike, ki bi lahko ogrozili uspeh take strategije. |
| --- | --- |

(150)

Svetovalec je nato podrobno ocenil izvedljivost strategije, ki se je osredotočala na nizkocenovne prevoznike na letališču Schönefeld, pri čemer je opredelil morebitne ovire in dejavnike, ki bi lahko ogrozili uspeh take strategije.

| (151) | Svetovalec je najprej podrobno analiziral operativne zahteve nizkocenovnih prevoznikov, ki se z več vidikov razlikujejo od zahtev tradicionalnih prevoznikov. Njegova analiza je temeljila na primerih več evropskih letališč, ki jih uporabljajo nizkocenovni letalski prevozniki, ugotovil pa je, da so glavne zahteve nizkocenovnih prevoznikov naslednje:






  — | kratko obračanje (25–30 minut (44)) – najpomembnejša zahteva, |
| --- | --- | --- |

(151)

Svetovalec je najprej podrobno analiziral operativne zahteve nizkocenovnih prevoznikov, ki se z več vidikov razlikujejo od zahtev tradicionalnih prevoznikov. Njegova analiza je temeljila na primerih več evropskih letališč, ki jih uporabljajo nizkocenovni letalski prevozniki, ugotovil pa je, da so glavne zahteve nizkocenovnih prevoznikov naslednje:

—

kratko obračanje (25–30 minut (44)) – najpomembnejša zahteva,

| — | sklop letaliških storitev za oskrbo potnikov ter sprejem in odpremo prtljage, zmanjšan na najmanjšega potrebnega, vendar z visoko ravnijo kakovosti zahtevanih storitev, |
| --- | --- |

—

sklop letaliških storitev za oskrbo potnikov ter sprejem in odpremo prtljage, zmanjšan na najmanjšega potrebnega, vendar z visoko ravnijo kakovosti zahtevanih storitev,

| — | „vkrcanje peš“ (walk boarding) (45) namesto dražje uporabe potniških mostov, s kratko razdaljo med terminalom in ploščadjo, |
| --- | --- |

—

„vkrcanje peš“ (walk boarding) (45) namesto dražje uporabe potniških mostov, s kratko razdaljo med terminalom in ploščadjo,

| — | enostavna in funkcionalna infrastruktura, brez dragega sistema IT, smiselne in enostavne poti na letališču, |
| --- | --- |

—

enostavna in funkcionalna infrastruktura, brez dragega sistema IT, smiselne in enostavne poti na letališču,

| — | ustrezne povezave kopenskega prevoza z letališčem, |
| --- | --- |

—

ustrezne povezave kopenskega prevoza z letališčem,

| — | izključna dodelitev prehodov, okenc za prodajo in prijavo na let ter zagotavljanje zadostnega števila pisarn nizkocenovnim prevoznikom. |
| --- | --- |

—

izključna dodelitev prehodov, okenc za prodajo in prijavo na let ter zagotavljanje zadostnega števila pisarn nizkocenovnim prevoznikom.

| (152) | Svetovalec je ugotovil, da je letališče Schönefeld v veliki meri izpolnjevalo te zahteve. Zlasti kratki časi obračanja na letališču Schönefeld bi bili izvedljivi. Poleg tega je poudaril, da obstajajo optimalne železniške, avtobusne in cestne povezave z letališčem. Kljub temu je opredelil več razmeroma manjših vrzeli in pomanjkljivosti glede vkrcanja peš, izključne dodelitve območij na terminalu in pisarn, smiselnih poti na letališču ter razdalj med terminali in ploščadmi. Svetovalec je ob delnem upoštevanju rešitev, izvedenih na drugih letališčih, ki jih uporabljajo nizkocenovni letalski prevozniki, priporočal več razmeroma manjših prilagoditev, ki bi jih bilo mogoče izvesti, da bi se v celoti izpolnile zahteve nizkocenovnih prevoznikov, ki se zanimajo za opravljanje dejavnosti na letališču Schönefeld. Obsežna vlaganja v infrastrukturo ali znatne spremembe obstoječe infrastrukture niso bile potrebne. Zlasti glede vkrcanja peš se je izkazalo, da bi bilo mogoče obstoječi infrastrukturi v nekaj mesecih in z nizkimi stroški dodati dodatne prehode za vkrcanje peš. |
| --- | --- |

(152)

Svetovalec je ugotovil, da je letališče Schönefeld v veliki meri izpolnjevalo te zahteve. Zlasti kratki časi obračanja na letališču Schönefeld bi bili izvedljivi. Poleg tega je poudaril, da obstajajo optimalne železniške, avtobusne in cestne povezave z letališčem. Kljub temu je opredelil več razmeroma manjših vrzeli in pomanjkljivosti glede vkrcanja peš, izključne dodelitve območij na terminalu in pisarn, smiselnih poti na letališču ter razdalj med terminali in ploščadmi. Svetovalec je ob delnem upoštevanju rešitev, izvedenih na drugih letališčih, ki jih uporabljajo nizkocenovni letalski prevozniki, priporočal več razmeroma manjših prilagoditev, ki bi jih bilo mogoče izvesti, da bi se v celoti izpolnile zahteve nizkocenovnih prevoznikov, ki se zanimajo za opravljanje dejavnosti na letališču Schönefeld. Obsežna vlaganja v infrastrukturo ali znatne spremembe obstoječe infrastrukture niso bile potrebne. Zlasti glede vkrcanja peš se je izkazalo, da bi bilo mogoče obstoječi infrastrukturi v nekaj mesecih in z nizkimi stroški dodati dodatne prehode za vkrcanje peš.

| (153) | Svetovalec je poleg tega ocenil pritiske konkurence, ki bi se izvajali na dejavnosti nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld, če bi se družba FBS odločila, da jih bo razvila. Ugotovil je, da bi bil pritisk omejen, saj so bila najbližja mednarodna letališča, na katerih bi lahko potekal znaten promet nizkocenovnih prevoznikov, kot so Dresden, Leipzig ali Hannover, predaleč, da bi lahko izvajala znaten pritisk konkurence. Po mnenju svetovalca je bila to potrditev, da bi bilo mogoče velik potencial za promet nizkocenovnih prevoznikov na območju Berlina dejansko uresničiti na letališču Schönefeld. |
| --- | --- |

(153)

Svetovalec je poleg tega ocenil pritiske konkurence, ki bi se izvajali na dejavnosti nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld, če bi se družba FBS odločila, da jih bo razvila. Ugotovil je, da bi bil pritisk omejen, saj so bila najbližja mednarodna letališča, na katerih bi lahko potekal znaten promet nizkocenovnih prevoznikov, kot so Dresden, Leipzig ali Hannover, predaleč, da bi lahko izvajala znaten pritisk konkurence. Po mnenju svetovalca je bila to potrditev, da bi bilo mogoče velik potencial za promet nizkocenovnih prevoznikov na območju Berlina dejansko uresničiti na letališču Schönefeld.

| (154) | Svetovalec je poleg tega opredelil in analiziral različne možnosti, ki jih je imela na voljo družba FBS, da bi nizkocenovnim prevoznikom ponudila privlačne letališke pristojbine. Ta vidik se je štel za ključni element morebitne strategije za nizkocenovne prevoznike. Dejansko ni sporno, da nizkocenovni prevozniki zaradi lastne politike določanja cen za potnike na podlagi strategije, ki je osredotočena na veliko število in privlačne prevoznine, od upravljavcev letališč zahtevajo nizke letališke pristojbine. Poleg tega nizkocenovni prevozniki pogosto uporabljajo sistem povezav med dvema točkama (point-to-point) namesto sistema vozlišč in manjših letališč (hub-and-spoke), zato lahko odpirajo nove povezave, ki so pogosto blizu že obstoječim, in povečajo ali zmanjšajo pogostost letov na zelo prožen in dinamičen način. S tem se poveča njihova zmožnost, da izvajajo pritisk nad upravljavci letališč in pridobijo najnižje mogoče letališke pristojbine. Zato je bilo jasno, da nobena strategija za nizkocenovne prevoznike ne bo uspešna brez privlačnejšega sistema letaliških pristojbin na letališču Schönefeld. |
| --- | --- |

(154)

Svetovalec je poleg tega opredelil in analiziral različne možnosti, ki jih je imela na voljo družba FBS, da bi nizkocenovnim prevoznikom ponudila privlačne letališke pristojbine. Ta vidik se je štel za ključni element morebitne strategije za nizkocenovne prevoznike. Dejansko ni sporno, da nizkocenovni prevozniki zaradi lastne politike določanja cen za potnike na podlagi strategije, ki je osredotočena na veliko število in privlačne prevoznine, od upravljavcev letališč zahtevajo nizke letališke pristojbine. Poleg tega nizkocenovni prevozniki pogosto uporabljajo sistem povezav med dvema točkama (point-to-point) namesto sistema vozlišč in manjših letališč (hub-and-spoke), zato lahko odpirajo nove povezave, ki so pogosto blizu že obstoječim, in povečajo ali zmanjšajo pogostost letov na zelo prožen in dinamičen način. S tem se poveča njihova zmožnost, da izvajajo pritisk nad upravljavci letališč in pridobijo najnižje mogoče letališke pristojbine. Zato je bilo jasno, da nobena strategija za nizkocenovne prevoznike ne bo uspešna brez privlačnejšega sistema letaliških pristojbin na letališču Schönefeld.

| (155) | Posebne možnosti, ki jih je svetovalec ocenil, so bile (i) splošno znižanje letaliških pristojbin, (ii) popusti na podlagi števila potnikov, (iii) različne pristojbine glede na naravo zagotovljenih storitev ali (iv) kombinacija teh različnih osnovnih možnosti. Na podlagi pravnega pregleda in gospodarske ocene teh možnosti je priporočil pristop, ki združuje splošno znižanje letaliških pristojbin, popust na potniške pristojbine na podlagi števila potnikov in različne pristojbine na podlagi ravni zagotovljenih storitev, kar bi vključevalo zlasti oprostitev plačila pristojbin za parkiranje letala pri obračanju v manj kot 30 minutah. Ti ukrepi, razen splošnega znižanja letaliških pristojbin, so bili oblikovani zato, da bi koristili le tistim nizkocenovnim prevoznikom, ki bi se šele preselili na letališče Schönefeld, ne pa prevoznikom, ki so to letališče že uporabljali. Utemeljitev za to strategijo je bila, da se privabijo novi prevozniki, ne da bi to škodljivo vplivalo na prihodke, ki jih ustvarijo prevozniki, že prisotni na letališču. |
| --- | --- |

(155)

Posebne možnosti, ki jih je svetovalec ocenil, so bile (i) splošno znižanje letaliških pristojbin, (ii) popusti na podlagi števila potnikov, (iii) različne pristojbine glede na naravo zagotovljenih storitev ali (iv) kombinacija teh različnih osnovnih možnosti. Na podlagi pravnega pregleda in gospodarske ocene teh možnosti je priporočil pristop, ki združuje splošno znižanje letaliških pristojbin, popust na potniške pristojbine na podlagi števila potnikov in različne pristojbine na podlagi ravni zagotovljenih storitev, kar bi vključevalo zlasti oprostitev plačila pristojbin za parkiranje letala pri obračanju v manj kot 30 minutah. Ti ukrepi, razen splošnega znižanja letaliških pristojbin, so bili oblikovani zato, da bi koristili le tistim nizkocenovnim prevoznikom, ki bi se šele preselili na letališče Schönefeld, ne pa prevoznikom, ki so to letališče že uporabljali. Utemeljitev za to strategijo je bila, da se privabijo novi prevozniki, ne da bi to škodljivo vplivalo na prihodke, ki jih ustvarijo prevozniki, že prisotni na letališču.

| (156) | Nazadnje je svetovalec opredelil in analiziral različne možne ukrepe, namenjene povečanju prihodkov, ki niso povezani z letalstvom ter izhajajo zlasti iz dejavnosti restavracij in verig s prehrano, parkirišč, avtobusov, prostorov za oglaševanje itd. V teh priporočilih sta bila upoštevana obseg in vrsta (46) dodatnega prometa, pričakovanega na podlagi predlagane strategije za nizkocenovne prevoznike. |
| --- | --- |

(156)

Nazadnje je svetovalec opredelil in analiziral različne možne ukrepe, namenjene povečanju prihodkov, ki niso povezani z letalstvom ter izhajajo zlasti iz dejavnosti restavracij in verig s prehrano, parkirišč, avtobusov, prostorov za oglaševanje itd. V teh priporočilih sta bila upoštevana obseg in vrsta (46) dodatnega prometa, pričakovanega na podlagi predlagane strategije za nizkocenovne prevoznike.

| (157) | Svetovalec je v svoji študiji uporabil zanesljivo metodologijo in ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov izvedel podrobno oceno. Natančna analiza se kaže zlasti v količinski opredelitvi potenciala za dodatni promet nizkocenovnih prevoznikov, ki temelji na posebnostih območja Berlina in izkušnjah velikih „referenčnih mest“. Koristno je bilo tudi oceniti obseg, v katerem bi lahko na strategijo za nizkocenovne prevoznike vplivala konkurenca, ki bi jo izvajala druga letališča, ugotovitve na podlagi te analize pa so razumne. Pregled zahtev nizkocenovnih prevoznikov, ki bi jih morda zanimalo opravljanje dejavnosti na letališču Schönefeld, in opredelitev ukrepov, s katerimi bi lahko letališče Schönefeld popolnoma zadostilo navedenim zahtevam, sta bila prav tako natančna. Ta analiza je bila dejansko sistematična in zelo podrobna. To velja tudi za analizo različnih morebitnih shem letaliških pristojbin, ki so bile predlagane za privabljanje nizkocenovnih prevoznikov. |
| --- | --- |

(157)

Svetovalec je v svoji študiji uporabil zanesljivo metodologijo in ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov izvedel podrobno oceno. Natančna analiza se kaže zlasti v količinski opredelitvi potenciala za dodatni promet nizkocenovnih prevoznikov, ki temelji na posebnostih območja Berlina in izkušnjah velikih „referenčnih mest“. Koristno je bilo tudi oceniti obseg, v katerem bi lahko na strategijo za nizkocenovne prevoznike vplivala konkurenca, ki bi jo izvajala druga letališča, ugotovitve na podlagi te analize pa so razumne. Pregled zahtev nizkocenovnih prevoznikov, ki bi jih morda zanimalo opravljanje dejavnosti na letališču Schönefeld, in opredelitev ukrepov, s katerimi bi lahko letališče Schönefeld popolnoma zadostilo navedenim zahtevam, sta bila prav tako natančna. Ta analiza je bila dejansko sistematična in zelo podrobna. To velja tudi za analizo različnih morebitnih shem letaliških pristojbin, ki so bile predlagane za privabljanje nizkocenovnih prevoznikov.

| (158) | Poleg tega bi bilo treba opozoriti, da je svetovalec v okviru svoje študije za družbo FBS pripravil številne dokumente, ki so bili skupaj z dokumenti, ki jih je pripravila družba FBS (vključno s predhodnim finančnim načrtom z dne 5. septembra 2003 z napovedmi glede donosa), osnova za odločitev družbe FBS glede izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike. Preglednica 8 prikazuje pregled finančnih rezultatov, ki so bili leta 2003 pričakovani na podlagi strategije za nizkocenovne prevoznike in na podlagi strategije, pri kateri bi se družba FBS še naprej osredotočala na tradicionalni promet („možnost 1“ v študiji drugega strokovnjaka). Glede strategije za nizkocenovne prevoznike sta bila predvidena dva scenarija, in sicer „pesimistični scenarij“ in „realistični scenarij“, razlikujeta pa se glede razsežnosti pričakovanega dodatnega prometa nizkocenovnih prevoznikov.

  Preglednica 8


  Finančni učinek možnosti 1 in 2 glede pričakovane stopnje dobička letališča Schönefeld v obdobju 2003–2012 (v milijonih EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička brez nizkocenovnih prevoznikov (možnost 1) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja dobička z nizkocenovnimi prevozniki (možnost 2 – „pesimistični scenarij“) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja dobička z nizkocenovnimi prevozniki (možnost 3 – „realistični scenarij“) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vir: | Finančni načrt družbe FBS. |

(158)

Poleg tega bi bilo treba opozoriti, da je svetovalec v okviru svoje študije za družbo FBS pripravil številne dokumente, ki so bili skupaj z dokumenti, ki jih je pripravila družba FBS (vključno s predhodnim finančnim načrtom z dne 5. septembra 2003 z napovedmi glede donosa), osnova za odločitev družbe FBS glede izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike. Preglednica 8 prikazuje pregled finančnih rezultatov, ki so bili leta 2003 pričakovani na podlagi strategije za nizkocenovne prevoznike in na podlagi strategije, pri kateri bi se družba FBS še naprej osredotočala na tradicionalni promet („možnost 1“ v študiji drugega strokovnjaka). Glede strategije za nizkocenovne prevoznike sta bila predvidena dva scenarija, in sicer „pesimistični scenarij“ in „realistični scenarij“, razlikujeta pa se glede razsežnosti pričakovanega dodatnega prometa nizkocenovnih prevoznikov.

Preglednica 8

Finančni učinek možnosti 1 in 2 glede pričakovane stopnje dobička letališča Schönefeld v obdobju 2003–2012 (v milijonih EUR)

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Stopnja dobička brez nizkocenovnih prevoznikov (možnost 1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja dobička z nizkocenovnimi prevozniki (možnost 2 – „pesimistični scenarij“)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja dobička z nizkocenovnimi prevozniki (možnost 3 – „realistični scenarij“)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vir:

Finančni načrt družbe FBS.

| (159) | Navedene ocene za „realistični“ in „pesimistični“ scenarij izhajajo iz napovedi glede dodatnega prometa nizkocenovnih prevoznikov, ki jih je podal svetovalec. Te ocene potrjujejo, da je finančni položaj na podlagi strategije za nizkocenovne prevoznike ugodnejši kot pri hipotetičnem scenariju, pri katerem je družba FBS še naprej osredotočena na tradicionalne prevoznike. Če bi družba FBS izbrala možnost 1, bi dejansko morala še naprej ustvarjati znatne izgube do leta 2012, ki pa se ne bi bistveno zmanjšale. Pri strategiji za nizkocenovne prevoznike je bilo nasprotno mogoče pričakovati, da bo na podlagi „realističnega scenarija“ prinesla znatno in stalno zmanjševanje izgub, od leta 2009 naprej pa ponovno zagotavljala donosnost. |
| --- | --- |

(159)

Navedene ocene za „realistični“ in „pesimistični“ scenarij izhajajo iz napovedi glede dodatnega prometa nizkocenovnih prevoznikov, ki jih je podal svetovalec. Te ocene potrjujejo, da je finančni položaj na podlagi strategije za nizkocenovne prevoznike ugodnejši kot pri hipotetičnem scenariju, pri katerem je družba FBS še naprej osredotočena na tradicionalne prevoznike. Če bi družba FBS izbrala možnost 1, bi dejansko morala še naprej ustvarjati znatne izgube do leta 2012, ki pa se ne bi bistveno zmanjšale. Pri strategiji za nizkocenovne prevoznike je bilo nasprotno mogoče pričakovati, da bo na podlagi „realističnega scenarija“ prinesla znatno in stalno zmanjševanje izgub, od leta 2009 naprej pa ponovno zagotavljala donosnost.

| (160) | Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih srednje- in dolgoročnejšega donosa, bi zato zaključke iz študije svetovalca, skupaj z napovedmi družbe FBS, štel za trdno osnovo za sprejetje strateške odločitve. Za takega preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu bi bilo zato razumno, da ne bi izbral možnosti 2, ampak možnost 1. |
| --- | --- |

(160)

Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih srednje- in dolgoročnejšega donosa, bi zato zaključke iz študije svetovalca, skupaj z napovedmi družbe FBS, štel za trdno osnovo za sprejetje strateške odločitve. Za takega preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu bi bilo zato razumno, da ne bi izbral možnosti 2, ampak možnost 1.

Študija prvega strokovnjaka

| (161) | Družba FBS je, kot je bilo navedeno, pri revizijski družbi [...] („prvi strokovnjak“) naročila študijo, da bi preverila informacije, ki jih je imela na voljo družba FBS, ko se je odločila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike („študija prvega strokovnjaka“). Navedena študija je bila končana leta 2007 in je potrdila, da sta bila z vidika vlagatelja v tržnem gospodarstvu izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike in vzpostavitev ustreznega seznama pristojbin, tj. seznama iz leta 2004, razumna. Prvi strokovnjak je za osnovo svoje analize uporabil številne dokumente iz leta 2003, zlasti finančni načrt, ki ga je družba FBS pripravila za obdobje 2004–2012, in različne dokumente, ki jih je v okviru študije, izvedene za družbo FBS, pripravil svetovalec. |
| --- | --- |

(161)

Družba FBS je, kot je bilo navedeno, pri revizijski družbi [...] („prvi strokovnjak“) naročila študijo, da bi preverila informacije, ki jih je imela na voljo družba FBS, ko se je odločila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike („študija prvega strokovnjaka“). Navedena študija je bila končana leta 2007 in je potrdila, da sta bila z vidika vlagatelja v tržnem gospodarstvu izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike in vzpostavitev ustreznega seznama pristojbin, tj. seznama iz leta 2004, razumna. Prvi strokovnjak je za osnovo svoje analize uporabil številne dokumente iz leta 2003, zlasti finančni načrt, ki ga je družba FBS pripravila za obdobje 2004–2012, in različne dokumente, ki jih je v okviru študije, izvedene za družbo FBS, pripravil svetovalec.

| (162) | Zaključki prvega strokovnjaka so v skladu z zaključki iz študije svetovalca. Čeprav študija prvega strokovnjaka ni bistvena za oceno Komisije, je dodaten element, ki potrjuje, da bi bilo za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu razumno, da ne bi izbral možnosti 2, ampak možnost 1. |
| --- | --- |

(162)

Zaključki prvega strokovnjaka so v skladu z zaključki iz študije svetovalca. Čeprav študija prvega strokovnjaka ni bistvena za oceno Komisije, je dodaten element, ki potrjuje, da bi bilo za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu razumno, da ne bi izbral možnosti 2, ampak možnost 1.

Sklepna ugotovitev

| (163) | Ob upoštevanju navedenega se sklene, da bi bilo za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih srednje- in dolgoročnejšega donosa in bi nadomestil družbo FBS, leta 2003 razumno, da ne izbere možnosti 2, ampak možnost 1. |
| --- | --- |

(163)

Ob upoštevanju navedenega se sklene, da bi bilo za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih srednje- in dolgoročnejšega donosa in bi nadomestil družbo FBS, leta 2003 razumno, da ne izbere možnosti 2, ampak možnost 1.

7.2.2   Primerjava med možnostjo 3 ter možnostma 1 in 2

| (164) | Kot je bilo že navedeno, je bila ena od možnosti za družbo FBS, da zapre letališče Schönefeld (možnost 3) vsaj do odprtja letališča BER. Družba FBS bi lahko tako odločitev sprejela leta 2003 (leto, v katerem se je družba FBS odločila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike), pa tudi prej in potem. Iz razpoložljivih dokumentov je razvidno, da družba FBS nikdar ni resno razmišljala o tej možnosti, vsaj ne od sklenitve pogodbe o prenosu nadzora in dobička leta 1992. Poleg tega koristi take možnosti v študiji svetovalca niso bile analizirane. |
| --- | --- |

(164)

Kot je bilo že navedeno, je bila ena od možnosti za družbo FBS, da zapre letališče Schönefeld (možnost 3) vsaj do odprtja letališča BER. Družba FBS bi lahko tako odločitev sprejela leta 2003 (leto, v katerem se je družba FBS odločila za izvajanje strategije za nizkocenovne prevoznike), pa tudi prej in potem. Iz razpoložljivih dokumentov je razvidno, da družba FBS nikdar ni resno razmišljala o tej možnosti, vsaj ne od sklenitve pogodbe o prenosu nadzora in dobička leta 1992. Poleg tega koristi take možnosti v študiji svetovalca niso bile analizirane.

| (165) | Pri presoji, ali bi bila za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, ta možnost ugodnejša od možnosti 1 in 2, je treba upoštevati projekt letališča BER. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 14, se je načrtovanje gradnje skupnega berlinskega letališča začelo januarja 1992, 20. junija 1993 pa je bilo objavljeno, da je območje južno od letališča Schönefeld, zraven obstoječega letališča, eno od možnih lokacij za letališko infrastrukturo novega letališča BER. Že v letih 1992 in 1993 je bilo zato dejstvo, da bi bilo letališče Schönefeld primerno za novo skupno berlinsko letališče, več kot le oddaljena možnost. Ta možnost je postala gotova s sporazumom, ki so ga nemška zvezna vlada ter deželi Berlin in Brandenburg podpisale 28. maja 1996, od takrat pa ni bila nikdar vprašljiva. |
| --- | --- |

(165)

Pri presoji, ali bi bila za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, ta možnost ugodnejša od možnosti 1 in 2, je treba upoštevati projekt letališča BER. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 14, se je načrtovanje gradnje skupnega berlinskega letališča začelo januarja 1992, 20. junija 1993 pa je bilo objavljeno, da je območje južno od letališča Schönefeld, zraven obstoječega letališča, eno od možnih lokacij za letališko infrastrukturo novega letališča BER. Že v letih 1992 in 1993 je bilo zato dejstvo, da bi bilo letališče Schönefeld primerno za novo skupno berlinsko letališče, več kot le oddaljena možnost. Ta možnost je postala gotova s sporazumom, ki so ga nemška zvezna vlada ter deželi Berlin in Brandenburg podpisale 28. maja 1996, od takrat pa ni bila nikdar vprašljiva.

| (166) | Na tej podlagi bi imelo zaprtje letališča Schönefeld z vidika preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu več pomembnih negativnih učinkov. Najprej je treba spomniti, da je letališče Tempelhof postopno zmanjševalo svoje dejavnosti, letališče Tegel pa je bilo od 90. let prejšnjega stoletja vedno bolj na meji svoje zmogljivosti; kot je prikazano v preglednici 1, se je njegov promet je od takrat precej večal (47). Letališče Tegel v nobenem primeru ni moglo prevzeti celotnega prometa na območju Berlina. Letališče Schönefeld je bilo potrebno zaradi zagotavljanja, da bo imel Berlin zadostno letališko zmogljivost, njegovo zaprtje pa bi prineslo znaten primanjkljaj. Letališče Schönefeld je med letoma 1991 in 2003 dejansko predstavljalo med 13 % in 20 % skupnega potniškega zračnega prometa v Berlinu. Letališče Schönefeld je bilo pomembno zlasti v koničnih obdobjih, tj. obdobjih z velikim številom čarterskih poletov iz Berlina. Letališče Schönefeld je bilo bistveno tudi zaradi tovornih letov, saj je imelo v nasprotju z letališčem Tegel 24-urno operativno licenco, zato ga je bilo mogoče uporabiti za nočne lete. Poleg tega letališč Tegel in Tempelhof ni bilo mogoče dovolj razširiti, da bi se dolgoročno izognili omejitvam zmogljivosti (48). |
| --- | --- |

(166)

Na tej podlagi bi imelo zaprtje letališča Schönefeld z vidika preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu več pomembnih negativnih učinkov. Najprej je treba spomniti, da je letališče Tempelhof postopno zmanjševalo svoje dejavnosti, letališče Tegel pa je bilo od 90. let prejšnjega stoletja vedno bolj na meji svoje zmogljivosti; kot je prikazano v preglednici 1, se je njegov promet je od takrat precej večal (47). Letališče Tegel v nobenem primeru ni moglo prevzeti celotnega prometa na območju Berlina. Letališče Schönefeld je bilo potrebno zaradi zagotavljanja, da bo imel Berlin zadostno letališko zmogljivost, njegovo zaprtje pa bi prineslo znaten primanjkljaj. Letališče Schönefeld je med letoma 1991 in 2003 dejansko predstavljalo med 13 % in 20 % skupnega potniškega zračnega prometa v Berlinu. Letališče Schönefeld je bilo pomembno zlasti v koničnih obdobjih, tj. obdobjih z velikim številom čarterskih poletov iz Berlina. Letališče Schönefeld je bilo bistveno tudi zaradi tovornih letov, saj je imelo v nasprotju z letališčem Tegel 24-urno operativno licenco, zato ga je bilo mogoče uporabiti za nočne lete. Poleg tega letališč Tegel in Tempelhof ni bilo mogoče dovolj razširiti, da bi se dolgoročno izognili omejitvam zmogljivosti (48).

| (167) | Letališče Schönefeld je imelo dovolj dodatne zmogljivosti, da bi lahko prevzelo dodatni promet. Kot je prikazano v preglednici 1, se je zaradi letališča Schönefeld promet v Berlinu sčasoma znatno povečal, zlasti po začetku izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike leta 2003. Promet v Berlinu se je med letoma 2003 in 2006 s 13,3 milijona povečal na 18,4 milijona potnikov, več kot 80 % te rasti pa je pripadlo letališču Schönefeld. Z zaprtjem letališča Schönefeld bi Berlin izgubil znaten del obstoječega prometa, pa tudi znaten potencial za povečanje navedenega prometa. |
| --- | --- |

(167)

Letališče Schönefeld je imelo dovolj dodatne zmogljivosti, da bi lahko prevzelo dodatni promet. Kot je prikazano v preglednici 1, se je zaradi letališča Schönefeld promet v Berlinu sčasoma znatno povečal, zlasti po začetku izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike leta 2003. Promet v Berlinu se je med letoma 2003 in 2006 s 13,3 milijona povečal na 18,4 milijona potnikov, več kot 80 % te rasti pa je pripadlo letališču Schönefeld. Z zaprtjem letališča Schönefeld bi Berlin izgubil znaten del obstoječega prometa, pa tudi znaten potencial za povečanje navedenega prometa.

| (168) | Možnost, da bi zaprtje letališča lahko povzročilo pomanjkanje zmogljivosti na območju, na katerem se letališče nahaja, in omejilo potencial za povečanje zračnega prometa na tem območju, preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, ne pa po ciljih javne politike, sama po sebi ne bi nujno odvrnila od zaprtja letališča. Vendar bi v tem primeru zaprtje letališča Schönefeld in učinek, ki bi ga to imelo na celotno letališko infrastrukturo na območju Berlina, posledično pa tudi na skupni zračni promet na območju, resno vplivalo na promet na letališču BER kot prihodnjem skupnem letališču na območju Berlina na začetku njegovega delovanja. Če bi se letališče Schönefeld zaprlo, bi letališče BER svoje delovanje pričelo v precej slabših poslovnih pogojih, tj. s precej manjšim prometom, kot če bi letališče Schönefeld nadaljevalo z delovanjem. Ta dejavnik bi preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki bi nadomestil družbo FBS, odvrnil od zaprtja letališča Schönefeld zaradi učinka, ki bi ga zaprtje imelo na donosnost družbe. |
| --- | --- |

(168)

Možnost, da bi zaprtje letališča lahko povzročilo pomanjkanje zmogljivosti na območju, na katerem se letališče nahaja, in omejilo potencial za povečanje zračnega prometa na tem območju, preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, ne pa po ciljih javne politike, sama po sebi ne bi nujno odvrnila od zaprtja letališča. Vendar bi v tem primeru zaprtje letališča Schönefeld in učinek, ki bi ga to imelo na celotno letališko infrastrukturo na območju Berlina, posledično pa tudi na skupni zračni promet na območju, resno vplivalo na promet na letališču BER kot prihodnjem skupnem letališču na območju Berlina na začetku njegovega delovanja. Če bi se letališče Schönefeld zaprlo, bi letališče BER svoje delovanje pričelo v precej slabših poslovnih pogojih, tj. s precej manjšim prometom, kot če bi letališče Schönefeld nadaljevalo z delovanjem. Ta dejavnik bi preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki bi nadomestil družbo FBS, odvrnil od zaprtja letališča Schönefeld zaradi učinka, ki bi ga zaprtje imelo na donosnost družbe.

| (169) | Poleg tega bi morala družba FBS v primeru, če bi se letališče Schönefeld zaprlo pred odprtjem letališča BER, v celoti ustvariti začetni promet letališča BER. Letalske prevoznike, ki so lete opravljali z letališča Tegel, bi morala prepričati, naj svoje dejavnosti preselijo na novo letališče (namesto da jih le prekinejo), letalske prevoznike, ki letov iz Berlina ne opravljajo, pa, naj tam začnejo z opravljanjem dejavnosti. To bi bil precej slabši položaj kot v primeru, če bi letališče Schönefeld še vedno delovalo ob odprtju letališča BER. V slednjem scenariju bi velik delež prvotnega prometa novega letališča „naravno“ ustvarili letalski prevozniki, ki že uporabljajo letališče Schönefeld, vključno s tistimi, ki jih je od leta 2003 privabila strategija za nizkocenovne prevoznike. |
| --- | --- |

(169)

Poleg tega bi morala družba FBS v primeru, če bi se letališče Schönefeld zaprlo pred odprtjem letališča BER, v celoti ustvariti začetni promet letališča BER. Letalske prevoznike, ki so lete opravljali z letališča Tegel, bi morala prepričati, naj svoje dejavnosti preselijo na novo letališče (namesto da jih le prekinejo), letalske prevoznike, ki letov iz Berlina ne opravljajo, pa, naj tam začnejo z opravljanjem dejavnosti. To bi bil precej slabši položaj kot v primeru, če bi letališče Schönefeld še vedno delovalo ob odprtju letališča BER. V slednjem scenariju bi velik delež prvotnega prometa novega letališča „naravno“ ustvarili letalski prevozniki, ki že uporabljajo letališče Schönefeld, vključno s tistimi, ki jih je od leta 2003 privabila strategija za nizkocenovne prevoznike.

| (170) | Poleg tega bi imelo zaprtje letališča Schönefeld daljnosežni upravni učinek na projekt letališča BER. Zaradi zaprtja letališča bi bilo preklicano njegovo dovoljenje za poslovanje. Zato bi bila za novo letališče potrebna popolnoma nov postopek načrtovanja in popolnoma novo dovoljenje za poslovanje. Če bi letališče Schönefeld nadaljevalo z delovanjem, bi bila za odprtje letališča BER potrebna le razširitev dovoljenja letališča Schönefeld za poslovanje; upravni postopek bi bil precej lažji, izdatki bi bili precej manjši, porabljenega bi bilo manj časa in stopnja negotovosti glede izida postopka bi bila precej nižja. V primeru popolnoma novega postopka načrtovanja in dovoljenja za poslovanje bi bile zlasti zaradi neznanega izida ocene učinka projekta na okolje prisotne znatne negotovosti. Poleg tega je splošno znano, da je pridobivanje podpore javnosti pri popolnoma novem letališkem projektu precej težje kot pri razširitvi infrastrukture, ki se že uporablja. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega bi imelo zaprtje letališča Schönefeld daljnosežni upravni učinek na projekt letališča BER. Zaradi zaprtja letališča bi bilo preklicano njegovo dovoljenje za poslovanje. Zato bi bila za novo letališče potrebna popolnoma nov postopek načrtovanja in popolnoma novo dovoljenje za poslovanje. Če bi letališče Schönefeld nadaljevalo z delovanjem, bi bila za odprtje letališča BER potrebna le razširitev dovoljenja letališča Schönefeld za poslovanje; upravni postopek bi bil precej lažji, izdatki bi bili precej manjši, porabljenega bi bilo manj časa in stopnja negotovosti glede izida postopka bi bila precej nižja. V primeru popolnoma novega postopka načrtovanja in dovoljenja za poslovanje bi bile zlasti zaradi neznanega izida ocene učinka projekta na okolje prisotne znatne negotovosti. Poleg tega je splošno znano, da je pridobivanje podpore javnosti pri popolnoma novem letališkem projektu precej težje kot pri razširitvi infrastrukture, ki se že uporablja.

| (171) | Prenehanje delovanja letališča Schönefeld bi povzročilo tudi stroške zaradi odpuščanja in pozneje zaradi najema, zaposlovanja in usposabljanja novega osebja, ko bi se odprlo letališče BER. Posledica bi bili dodatni stroški in operativne težave v primerjavi s scenarijem, v katerem bi bilo osebje, ki dela na letališču Schönefeld, že pripravljeno na delo na novem letališču ob njegovem odprtju. |
| --- | --- |

(171)

Prenehanje delovanja letališča Schönefeld bi povzročilo tudi stroške zaradi odpuščanja in pozneje zaradi najema, zaposlovanja in usposabljanja novega osebja, ko bi se odprlo letališče BER. Posledica bi bili dodatni stroški in operativne težave v primerjavi s scenarijem, v katerem bi bilo osebje, ki dela na letališču Schönefeld, že pripravljeno na delo na novem letališču ob njegovem odprtju.

| (172) | Navedene vidike je zelo težko količinsko opredeliti, zlasti ker kratko-, srednje- in dolgoročno vplivajo na gospodarski položaj prihodnjega letališča. Jasno pa je, da znatno vplivajo na gospodarske pogoje, pod katerimi bi se letališče BER odprlo in delovalo, pa tudi na izvedljivost projekta, ki je za družbo FBS strateško izjemno pomemben. Zato je treba te slabosti, pa čeprav na kvalitativni osnovi, šteti za dovolj resne, da presegajo vse koristi, ki bi jih bilo mogoče pričakovati z zaprtjem letališča Schönefeld v obliki prihrankov pri fiksnih stroških, zlasti če bi se lahko pričakovalo, da bo strategija, namenjena povečanju prometa nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld, zagotovila pozitivne finančne rezultate. |
| --- | --- |

(172)

Navedene vidike je zelo težko količinsko opredeliti, zlasti ker kratko-, srednje- in dolgoročno vplivajo na gospodarski položaj prihodnjega letališča. Jasno pa je, da znatno vplivajo na gospodarske pogoje, pod katerimi bi se letališče BER odprlo in delovalo, pa tudi na izvedljivost projekta, ki je za družbo FBS strateško izjemno pomemben. Zato je treba te slabosti, pa čeprav na kvalitativni osnovi, šteti za dovolj resne, da presegajo vse koristi, ki bi jih bilo mogoče pričakovati z zaprtjem letališča Schönefeld v obliki prihrankov pri fiksnih stroških, zlasti če bi se lahko pričakovalo, da bo strategija, namenjena povečanju prometa nizkocenovnih prevoznikov na letališču Schönefeld, zagotovila pozitivne finančne rezultate.

7.2.3   Sklepna ugotovitev iz predhodne analize

| (173) | Ob upoštevanju navedenega se sklene, da z vidika preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu zaprtje letališča Schönefeld kadar koli med letom 1992 in odprtjem letališča BER ne bi bilo razumno. Poleg tega preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, med tremi strateškimi možnostmi, ki so bile na voljo leta 2003, ne bi izbral možnosti 2 ali 3, ampak možnost 1, torej strategijo za nizkocenovne prevoznike. V okviru te strategije bi vlagatelj nizkocenovnim prevoznikom, da bi jih privabil na letališče Schönefeld, nudil privlačne letališke pristojbine (in/ali finančne spodbude, ki bi blažile stroške letaliških pristojbin). |
| --- | --- |

(173)

Ob upoštevanju navedenega se sklene, da z vidika preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu zaprtje letališča Schönefeld kadar koli med letom 1992 in odprtjem letališča BER ne bi bilo razumno. Poleg tega preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, med tremi strateškimi možnostmi, ki so bile na voljo leta 2003, ne bi izbral možnosti 2 ali 3, ampak možnost 1, torej strategijo za nizkocenovne prevoznike. V okviru te strategije bi vlagatelj nizkocenovnim prevoznikom, da bi jih privabil na letališče Schönefeld, nudil privlačne letališke pristojbine (in/ali finančne spodbude, ki bi blažile stroške letaliških pristojbin).

7.3   Ocena pogodbe o prenosu nadzora in dobička (ukrep 1)

| (174) | Komisija je v sklepu o začetku postopka zaradi stalnih izgub, ki jih je ustvarjalo letališče Schönefeld, izrazila pomisleke, ali je družba FBS, ko je izgube letališča Schönefeld izravnala na ravni skupine FBS z dobičkom iz dejavnosti na letališčih Tegel in Tempelhof, ravnala kot preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu (49). |
| --- | --- |

(174)

Komisija je v sklepu o začetku postopka zaradi stalnih izgub, ki jih je ustvarjalo letališče Schönefeld, izrazila pomisleke, ali je družba FBS, ko je izgube letališča Schönefeld izravnala na ravni skupine FBS z dobičkom iz dejavnosti na letališčih Tegel in Tempelhof, ravnala kot preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu (49).

| (175) | Pogodba o prenosu nadzora in dobička je bila podpisana 6. avgusta 1992, precej pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris (50), ki je bila izdana 12. decembra 2000. Nemški organi bi lahko upravičeno domnevali, da financiranje letališke infrastrukture ni pomenilo državne pomoči in da v skladu s tem ukrepov ni bilo treba priglasiti Komisiji. Iz tega sledi, da Komisija sedaj na podlagi pravil o državni pomoči ne more dvomiti o zakonitosti finančnih ukrepov, dodeljenih (51) pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris (52), tj. pred 12. decembrom 2000. Pogodba o prenosu nadzora in dobička bi lahko državno pomoč pomenila šele od navedenega datuma. Časovni okvir preiskave, ki jo Komisija izvaja glede tega ukrepa, je zato omejen na obdobje od 12. decembra 2000 do datuma začetka formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(175)

Pogodba o prenosu nadzora in dobička je bila podpisana 6. avgusta 1992, precej pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris (50), ki je bila izdana 12. decembra 2000. Nemški organi bi lahko upravičeno domnevali, da financiranje letališke infrastrukture ni pomenilo državne pomoči in da v skladu s tem ukrepov ni bilo treba priglasiti Komisiji. Iz tega sledi, da Komisija sedaj na podlagi pravil o državni pomoči ne more dvomiti o zakonitosti finančnih ukrepov, dodeljenih (51) pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris (52), tj. pred 12. decembrom 2000. Pogodba o prenosu nadzora in dobička bi lahko državno pomoč pomenila šele od navedenega datuma. Časovni okvir preiskave, ki jo Komisija izvaja glede tega ukrepa, je zato omejen na obdobje od 12. decembra 2000 do datuma začetka formalnega postopka preiskave.

| (176) | Kot je pojasnila Nemčija, je sklenitev pogodb o prenosu nadzora in dobička običajna poslovna praksa, zlasti za namene davka od odhodka pravnih oseb. Poleg tega je „izravnava“ izgub in dobičkov, ki jih ustvarijo različne družbe znotraj skupine, prav tako običajna, lahko pa je v obliki pogodbe o prenosu ali pa dividend, ki jih odvisne družbe plačajo svojim matičnim družbam. Dejstvo, da je skupina FBS leta 1992 sklenila pogodbo o prenosu nadzora in dobička ter jo od takrat ohranila, samo po sebi ne more pomeniti državne pomoči. |
| --- | --- |

(176)

Kot je pojasnila Nemčija, je sklenitev pogodb o prenosu nadzora in dobička običajna poslovna praksa, zlasti za namene davka od odhodka pravnih oseb. Poleg tega je „izravnava“ izgub in dobičkov, ki jih ustvarijo različne družbe znotraj skupine, prav tako običajna, lahko pa je v obliki pogodbe o prenosu ali pa dividend, ki jih odvisne družbe plačajo svojim matičnim družbam. Dejstvo, da je skupina FBS leta 1992 sklenila pogodbo o prenosu nadzora in dobička ter jo od takrat ohranila, samo po sebi ne more pomeniti državne pomoči.

| (177) | Komisija je v zvezi z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu že navedla, da „[mora biti] v odločitvah o podjetniških naložbah [...] uporabljen širok razpon presoj. Načela [vlagatelja v tržnem gospodarstvu] je treba uporabiti, kadar ni nobenega dvoma, da je edina verodostojna razlaga za zagotavljanje javnih sredstev ta, da se jih šteje za državno pomoč. Ta pristop bo treba uporabiti tudi pri vsakem navzkrižnem subvencioniranju, ki ga donosni del javne skupine podjetij izvaja za nedonosni del. To se dogaja v zasebnih podjetjih, ko ima zadevno podjetje strateški načrt, pri katerem so dobre možnosti za dolgoročni dobiček, ali pa navzkrižno subvencioniranje prinaša neto korist skupini kot celoti. Kadar se navzkrižno subvencioniranje izvaja v javnih matičnih družbah, bo Komisija upoštevala podobne strateške cilje (53).“ |
| --- | --- |

(177)

Komisija je v zvezi z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu že navedla, da „[mora biti] v odločitvah o podjetniških naložbah [...] uporabljen širok razpon presoj. Načela [vlagatelja v tržnem gospodarstvu] je treba uporabiti, kadar ni nobenega dvoma, da je edina verodostojna razlaga za zagotavljanje javnih sredstev ta, da se jih šteje za državno pomoč. Ta pristop bo treba uporabiti tudi pri vsakem navzkrižnem subvencioniranju, ki ga donosni del javne skupine podjetij izvaja za nedonosni del. To se dogaja v zasebnih podjetjih, ko ima zadevno podjetje strateški načrt, pri katerem so dobre možnosti za dolgoročni dobiček, ali pa navzkrižno subvencioniranje prinaša neto korist skupini kot celoti. Kadar se navzkrižno subvencioniranje izvaja v javnih matičnih družbah, bo Komisija upoštevala podobne strateške cilje (53).“

| (178) | V tem primeru se za navzkrižno subvencioniranje zato ne more šteti, da je letališču Schönefeld zagotovilo gospodarsko korist, če je del strateškega načrta z dolgoročnim dobičkom ali pa splošno koristi skupini FBS. |
| --- | --- |

(178)

V tem primeru se za navzkrižno subvencioniranje zato ne more šteti, da je letališču Schönefeld zagotovilo gospodarsko korist, če je del strateškega načrta z dolgoročnim dobičkom ali pa splošno koristi skupini FBS.

| (179) | Na podlagi vseh razlogov iz oddelka 7.2.2 je že vsaj do leta 1992, torej precej pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris (54), jasno, da je bilo razumno ohraniti delovanje letališča Schönefeld, ne pa ga zapreti, čeprav je več let ustvarjalo izgubo. Zaprtje letališča Schönefeld bi letališču BER (ki naj bi kot prihodnje skupno berlinsko letališče vsaj dolgoročno ustvarjalo dobiček) povzročilo resno gospodarsko škodo, ogrozilo pa bi tudi izvedljivost tega velikega strateškega projekta. Odločitev za gradnjo skupnega letališča v Berlinu ni temeljila le na prostorskem načrtovanju ali okoljskih premislekih, ampak je bila sprejeta tudi zaradi pričakovanega povečanja prometa in prihodkov. Kot je Komisija ugotovila v sklepu o odobritvi pomoči za financiranje letališča BER, je bil uspeh projekta odvisen od pričakovane rasti prometa v Berlinu (55) na skupnem letališču (56). Da bi se delovanje letališča Schönefeld ohranilo in bi letališče Schönefeld morda postalo donosno letališče (najprej s prepričevanjem letalskih prevoznikov, naj se preselijo na letališče Schönefeld in nato z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike), je bilo treba zagotoviti njegovo preživetje z uporabo dela dobička, ki sta ga ustvarili letališči Tegel in Tempelhof, za njegovo financiranje. V tem primeru je zato navzkrižno subvencioniranje del „strateškega načrta, pri katerem so dobre možnosti za dolgoročni dobiček“, vsekakor pa v primerjavi s hipotetičnim scenarijem, v katerem se bi letališče Schönefeld zaprlo, dolgoročno koristi skupini FBS kot celoti. Skupina FBS je za te dolgoročne koristi, tj. uspešno odprtje in donosno delovanje skupnega letališča za aglomeracijo Berlin (skupaj s pričakovanim dobičkom iz delovanja letališča Schönefeld po nekaj letih izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike), lahko pričakovala, da bodo presegle skupne izgube letališča Schönefeld pred odprtjem letališča BER. |
| --- | --- |

(179)

Na podlagi vseh razlogov iz oddelka 7.2.2 je že vsaj do leta 1992, torej precej pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris (54), jasno, da je bilo razumno ohraniti delovanje letališča Schönefeld, ne pa ga zapreti, čeprav je več let ustvarjalo izgubo. Zaprtje letališča Schönefeld bi letališču BER (ki naj bi kot prihodnje skupno berlinsko letališče vsaj dolgoročno ustvarjalo dobiček) povzročilo resno gospodarsko škodo, ogrozilo pa bi tudi izvedljivost tega velikega strateškega projekta. Odločitev za gradnjo skupnega letališča v Berlinu ni temeljila le na prostorskem načrtovanju ali okoljskih premislekih, ampak je bila sprejeta tudi zaradi pričakovanega povečanja prometa in prihodkov. Kot je Komisija ugotovila v sklepu o odobritvi pomoči za financiranje letališča BER, je bil uspeh projekta odvisen od pričakovane rasti prometa v Berlinu (55) na skupnem letališču (56). Da bi se delovanje letališča Schönefeld ohranilo in bi letališče Schönefeld morda postalo donosno letališče (najprej s prepričevanjem letalskih prevoznikov, naj se preselijo na letališče Schönefeld in nato z izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike), je bilo treba zagotoviti njegovo preživetje z uporabo dela dobička, ki sta ga ustvarili letališči Tegel in Tempelhof, za njegovo financiranje. V tem primeru je zato navzkrižno subvencioniranje del „strateškega načrta, pri katerem so dobre možnosti za dolgoročni dobiček“, vsekakor pa v primerjavi s hipotetičnim scenarijem, v katerem se bi letališče Schönefeld zaprlo, dolgoročno koristi skupini FBS kot celoti. Skupina FBS je za te dolgoročne koristi, tj. uspešno odprtje in donosno delovanje skupnega letališča za aglomeracijo Berlin (skupaj s pričakovanim dobičkom iz delovanja letališča Schönefeld po nekaj letih izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike), lahko pričakovala, da bodo presegle skupne izgube letališča Schönefeld pred odprtjem letališča BER.

| (180) | Zato skupina FBS s sklenitvijo in ohranjanjem pogodbe o prenosu nadzora in dobička ter ohranjanjem delovanja letališča Schönefeld slednjemu ni zagotovila nobene gospodarske prednosti (57). Sklenitev in izvajanje pogodbe o prenosu nadzora in dobička od 12. decembra 2000 zato ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(180)

Zato skupina FBS s sklenitvijo in ohranjanjem pogodbe o prenosu nadzora in dobička ter ohranjanjem delovanja letališča Schönefeld slednjemu ni zagotovila nobene gospodarske prednosti (57). Sklenitev in izvajanje pogodbe o prenosu nadzora in dobička od 12. decembra 2000 zato ne vključuje državne pomoči.

7.4   Dogovori med družbo FBS in različnimi letalskimi prevozniki: uvodne opombe

| (181) | Pred oceno dogovorov med družbo FBS in različnimi letalskimi prevozniki je koristno oblikovanje različnih uvodnih opomb, zlasti ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča v zadevi Charleroi (v nadaljnjem besedilu: sodba v zadevi Charleroi) (58), ki je bila sprejeta po začetku formalnega postopka preiskave v tem primeru. |
| --- | --- |

(181)

Pred oceno dogovorov med družbo FBS in različnimi letalskimi prevozniki je koristno oblikovanje različnih uvodnih opomb, zlasti ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča v zadevi Charleroi (v nadaljnjem besedilu: sodba v zadevi Charleroi) (58), ki je bila sprejeta po začetku formalnega postopka preiskave v tem primeru.

7.4.1   Uporaba načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu za dogovore med družbo FBS in različnimi letalskimi prevozniki

| (182) | Nekatere tretje strani so v bistvu trdile, da so zadevni dogovori zadevnim letalskim prevoznikom zagotavljali gospodarsko prednost, ker so se pogoji, ponujeni na podlagi teh dogovorov, razlikovali od splošnih pravil, ki so se uporabljala za letališke pristojbine na letališču Schönefeld, ali ker enaki pogoji niso bili enako ponujeni vsem letalskim prevoznikom. |
| --- | --- |

(182)

Nekatere tretje strani so v bistvu trdile, da so zadevni dogovori zadevnim letalskim prevoznikom zagotavljali gospodarsko prednost, ker so se pogoji, ponujeni na podlagi teh dogovorov, razlikovali od splošnih pravil, ki so se uporabljala za letališke pristojbine na letališču Schönefeld, ali ker enaki pogoji niso bili enako ponujeni vsem letalskim prevoznikom.

| (183) | Bistveno vprašanje, ki se zastavlja na podlagi teh trditev, je naslednje. Če na letališču, ki ga vodi javna družba, obstaja sistem objavljenih pristojbin in če upravljavec letališča na te pristojbine ponudi popuste ali finančne spodbude, ki imajo enak učinek kot popusti (59), ali taki popusti in spodbude (60) zadevnim letalskim prevoznikom sami po sebi in v vseh okoliščinah zagotavljajo gospodarsko prednost? |
| --- | --- |

(183)

Bistveno vprašanje, ki se zastavlja na podlagi teh trditev, je naslednje. Če na letališču, ki ga vodi javna družba, obstaja sistem objavljenih pristojbin in če upravljavec letališča na te pristojbine ponudi popuste ali finančne spodbude, ki imajo enak učinek kot popusti (59), ali taki popusti in spodbude (60) zadevnim letalskim prevoznikom sami po sebi in v vseh okoliščinah zagotavljajo gospodarsko prednost?

| (184) | Odgovor na to vprašanje je nikalen. V sodbi v zadevi Charleroi, ki se je nanašala zlasti na popust, ki ga je Regija Valonija nudila letalskemu prevozniku na letališču, za katerega je bila regija pristojna za določanje letaliških pristojbin, je Splošno sodišče navedlo: „Samo dejstvo, da ima Regija Valonija v tem primeru regulativne pristojnosti na področju določanja letaliških taks, ne pomeni, da sistema popustov na navedene takse ni treba preizkusiti z vidika zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj bi tak sistem lahko vzpostavil tudi zasebni vlagatelj (61).“ Iz tega sledi, da popusti na letališke pristojbine (ali finančne spodbude, ki zmanjšajo neto finančne tokove od letalskih prevoznikov k upravljavcu letališča) ne zagotavljajo samodejno gospodarske prednosti. Da bi se ugotovilo, ali res zagotavljajo gospodarsko prednost, je treba oceniti, ali bi se preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, odločil za dodelitev podobnih popustov in spodbud določenemu zadevnemu letalskemu prevozniku (62). |
| --- | --- |

(184)

Odgovor na to vprašanje je nikalen. V sodbi v zadevi Charleroi, ki se je nanašala zlasti na popust, ki ga je Regija Valonija nudila letalskemu prevozniku na letališču, za katerega je bila regija pristojna za določanje letaliških pristojbin, je Splošno sodišče navedlo: „Samo dejstvo, da ima Regija Valonija v tem primeru regulativne pristojnosti na področju določanja letaliških taks, ne pomeni, da sistema popustov na navedene takse ni treba preizkusiti z vidika zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj bi tak sistem lahko vzpostavil tudi zasebni vlagatelj (61).“ Iz tega sledi, da popusti na letališke pristojbine (ali finančne spodbude, ki zmanjšajo neto finančne tokove od letalskih prevoznikov k upravljavcu letališča) ne zagotavljajo samodejno gospodarske prednosti. Da bi se ugotovilo, ali res zagotavljajo gospodarsko prednost, je treba oceniti, ali bi se preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, odločil za dodelitev podobnih popustov in spodbud določenemu zadevnemu letalskemu prevozniku (62).

| (185) | Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče, lahko ima številne razloge za to, da vsem letalskim prevoznikom ne nudi istih pogojev. Zlasti razumno je lahko nudenje posebnih finančnih spodbud (tudi v obliki nepovratnih sredstev za trženje) in posebnih popustov na objavljene letališke pristojbine letalskim prevoznikom, ki na letališče privabijo veliko število potnikov. Ti ugodni pogoji se lahko objektivno utemeljijo s pričakovanim dodatnim prometom in prihodki, ki niso povezani z letalstvom in se ustvarijo s tem dodatnim prometom (63). Nadaljnja utemeljitev je, da je lahko dobiček na potnika, ustvarjen z letališkimi pristojbinami, ki jih plača letalski prevoznik, v absolutnem smislu precejšen zaradi števila potnikov, čeprav se zmanjša zaradi popustov in finančnih spodbud. |
| --- | --- |

(185)

Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče, lahko ima številne razloge za to, da vsem letalskim prevoznikom ne nudi istih pogojev. Zlasti razumno je lahko nudenje posebnih finančnih spodbud (tudi v obliki nepovratnih sredstev za trženje) in posebnih popustov na objavljene letališke pristojbine letalskim prevoznikom, ki na letališče privabijo veliko število potnikov. Ti ugodni pogoji se lahko objektivno utemeljijo s pričakovanim dodatnim prometom in prihodki, ki niso povezani z letalstvom in se ustvarijo s tem dodatnim prometom (63). Nadaljnja utemeljitev je, da je lahko dobiček na potnika, ustvarjen z letališkimi pristojbinami, ki jih plača letalski prevoznik, v absolutnem smislu precejšen zaradi števila potnikov, čeprav se zmanjša zaradi popustov in finančnih spodbud.

| (186) | Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče, lahko pri določanju pogojev, ki jih ponudi letalskim prevoznikom, upošteva številne dejavnike. Ti dejavniki ne vključujejo le pričakovanega dodatnega prometa, ampak tudi čas, v katerem se izvajajo pogajanja z letalskim prevoznikom glede dogovora (in položaj letališča v tistem obdobju, zlasti glede izkoriščenosti zmogljivosti), povezave, na katerih namerava letalski prevoznik opravljati lete (64), operativne zahteve letalskega prevoznika na letališču, vrste storitev, ki so na letališču zahtevane, in njihove značilnosti, pritisk, ki ga letalski prevozniki izvajajo med pogajanji (65) itd. |
| --- | --- |

(186)

Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče, lahko pri določanju pogojev, ki jih ponudi letalskim prevoznikom, upošteva številne dejavnike. Ti dejavniki ne vključujejo le pričakovanega dodatnega prometa, ampak tudi čas, v katerem se izvajajo pogajanja z letalskim prevoznikom glede dogovora (in položaj letališča v tistem obdobju, zlasti glede izkoriščenosti zmogljivosti), povezave, na katerih namerava letalski prevoznik opravljati lete (64), operativne zahteve letalskega prevoznika na letališču, vrste storitev, ki so na letališču zahtevane, in njihove značilnosti, pritisk, ki ga letalski prevozniki izvajajo med pogajanji (65) itd.

| (187) | Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče, lahko zato različnim letalskim prevoznikom utemeljeno nudi različne pogoje glede letaliških pristojbin in finančnih spodbud, z dvostranskimi dogovori ali shemami popustov in finančnih spodbud, vključenih v pravne instrumente, s katerimi se pristojbine določajo (66). Za oceno, ali taki popusti in finančne spodbude zagotavljajo gospodarsko prednost, je treba ugotoviti, ali je upravljavec letališča ob sprejetju odločitve, da ponudi popuste in finančne spodbude, lahko razumno pričakoval, da bo odločitev donosna, tj. da bo zagotovila večji dobiček (ali nižje izgube, kot v hipotetičnem scenariju. |
| --- | --- |

(187)

Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki upravlja letališče, lahko zato različnim letalskim prevoznikom utemeljeno nudi različne pogoje glede letaliških pristojbin in finančnih spodbud, z dvostranskimi dogovori ali shemami popustov in finančnih spodbud, vključenih v pravne instrumente, s katerimi se pristojbine določajo (66). Za oceno, ali taki popusti in finančne spodbude zagotavljajo gospodarsko prednost, je treba ugotoviti, ali je upravljavec letališča ob sprejetju odločitve, da ponudi popuste in finančne spodbude, lahko razumno pričakoval, da bo odločitev donosna, tj. da bo zagotovila večji dobiček (ali nižje izgube, kot v hipotetičnem scenariju.

| (188) | Poleg tega preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede pogojev, ki jih upravljavci letališč letalskim prevoznikom nudijo z dvostranskimi dogovori (na primer posebna nepovratna sredstva za uvedbo novih povezav) in ne izhajajo iz shem splošnih popustov ali finančnih spodbud, vključenih v objavljen seznam pristojbin, v nasprotju s trditvami tretjih strani nima razloga za zagotavljanje, da taki pogoji temeljijo na sklopu splošnih in preglednih meril, ki se uporabljajo za vse prevoznike. Pri pogajanjih o dvostranskih dogovorih z letalskim prevoznikom naj bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu upošteval vse zadevne lastnosti predlaganih storitev letalskega prevoznika, ne pa sklop vnaprej določenih meril, ki lahko omejujejo njegov prostor za pogajanja. Pripombe nekaterih tretjih strani glede domnevnega pomanjkanja preglednosti popustov in finančnih spodbud, ki jih je v tem primeru ponudila družba FBS, zato v okviru uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu niso pomembne. |
| --- | --- |

(188)

Poleg tega preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede pogojev, ki jih upravljavci letališč letalskim prevoznikom nudijo z dvostranskimi dogovori (na primer posebna nepovratna sredstva za uvedbo novih povezav) in ne izhajajo iz shem splošnih popustov ali finančnih spodbud, vključenih v objavljen seznam pristojbin, v nasprotju s trditvami tretjih strani nima razloga za zagotavljanje, da taki pogoji temeljijo na sklopu splošnih in preglednih meril, ki se uporabljajo za vse prevoznike. Pri pogajanjih o dvostranskih dogovorih z letalskim prevoznikom naj bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu upošteval vse zadevne lastnosti predlaganih storitev letalskega prevoznika, ne pa sklop vnaprej določenih meril, ki lahko omejujejo njegov prostor za pogajanja. Pripombe nekaterih tretjih strani glede domnevnega pomanjkanja preglednosti popustov in finančnih spodbud, ki jih je v tem primeru ponudila družba FBS, zato v okviru uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu niso pomembne.

7.4.2   Zakonitost seznama iz leta 2004 in dvostranskih dogovorov med družbo FBS in različnimi letalskimi prevozniki v skladu z nacionalnim pravom

| (189) | Vprašanje, ali je seznam iz leta 2004 začel veljati v skladu z nacionalnim pravom, čeprav je pomembno v skladu z nemško zakonodajo, ni pomembno v okviru uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Dejstvo, da se je popust na splošno veljavne letališke pristojbine ali finančna spodbuda z enakovrednim učinkom dodelila z dvostranskim sporazumom, ne pa s splošno shemo, vključeno v objavljen seznam pristojbin, dejansko ni pomembno. Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu se lahko odloči, da bo popuste ali spodbude dodelil s katerim koli od obeh mehanizmov, donosnost takih odločitev pa ni odvisna od izbranega mehanizma. Zato vprašanje, ali so pogoji, ki jih je družba FBS nudila nekaterim letalskim prevoznikom, izhajali iz samega izvajanja veljavnega seznama pristojbin ali pa iz dvostranskih dogovorov, ni pomembno. |
| --- | --- |

(189)

Vprašanje, ali je seznam iz leta 2004 začel veljati v skladu z nacionalnim pravom, čeprav je pomembno v skladu z nemško zakonodajo, ni pomembno v okviru uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Dejstvo, da se je popust na splošno veljavne letališke pristojbine ali finančna spodbuda z enakovrednim učinkom dodelila z dvostranskim sporazumom, ne pa s splošno shemo, vključeno v objavljen seznam pristojbin, dejansko ni pomembno. Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu se lahko odloči, da bo popuste ali spodbude dodelil s katerim koli od obeh mehanizmov, donosnost takih odločitev pa ni odvisna od izbranega mehanizma. Zato vprašanje, ali so pogoji, ki jih je družba FBS nudila nekaterim letalskim prevoznikom, izhajali iz samega izvajanja veljavnega seznama pristojbin ali pa iz dvostranskih dogovorov, ni pomembno.

| (190) | Prav tako ni pomembno vprašanje, ali je imela družba FBS v skladu z nacionalnim pravom pravico do sklenitve dvostranskih dogovorov, s katerimi so se določili pogoji, ki odstopajo od veljavnega seznama pristojbin (67). Splošno sodišče je v svoji sodbi v zadevi Charleroi navedlo: „[...] skladnost ravnanja organa, ki dodeli pomoč, z nacionalnim pravom ni eden od dejavnikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri presoji, ali je ta organ deloval v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali pa je dodelil gospodarsko prednost, ki ni v skladu s členom 87(1) ES (68).“ |
| --- | --- |

(190)

Prav tako ni pomembno vprašanje, ali je imela družba FBS v skladu z nacionalnim pravom pravico do sklenitve dvostranskih dogovorov, s katerimi so se določili pogoji, ki odstopajo od veljavnega seznama pristojbin (67). Splošno sodišče je v svoji sodbi v zadevi Charleroi navedlo: „[...] skladnost ravnanja organa, ki dodeli pomoč, z nacionalnim pravom ni eden od dejavnikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri presoji, ali je ta organ deloval v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali pa je dodelil gospodarsko prednost, ki ni v skladu s členom 87(1) ES (68).“

7.4.3   Učinki pogojev, ponujenih letalskim prevoznikom, ki so uporabljali letališče Tegel

| (191) | Nekatere zainteresirane strani so v svojih pripombah trdile, da so letalski prevozniki, ki so uporabljali letališče Tegel, z nizkimi letališkimi pristojbinami in drugimi ugodnimi pogoji subvencionirali letalske prevoznike, ki so uporabljali letališče Schönefeld. To domnevno navzkrižno subvencioniranje je izhajalo iz dejstva, da je družba FBS učinek nizkih pristojbin izravnala z visokimi pristojbinami na letališču Tegel. |
| --- | --- |

(191)

Nekatere zainteresirane strani so v svojih pripombah trdile, da so letalski prevozniki, ki so uporabljali letališče Tegel, z nizkimi letališkimi pristojbinami in drugimi ugodnimi pogoji subvencionirali letalske prevoznike, ki so uporabljali letališče Schönefeld. To domnevno navzkrižno subvencioniranje je izhajalo iz dejstva, da je družba FBS učinek nizkih pristojbin izravnala z visokimi pristojbinami na letališču Tegel.

| (192) | Te pripombe temeljijo na predpostavki, da pogoji, ki jih je nudilo letališče Schönefeld, ne bi vsebovali državne pomoči le, če bi bili enaki pogojem, ki jih je nudilo letališče Tegel. |
| --- | --- |

(192)

Te pripombe temeljijo na predpostavki, da pogoji, ki jih je nudilo letališče Schönefeld, ne bi vsebovali državne pomoči le, če bi bili enaki pogojem, ki jih je nudilo letališče Tegel.

| (193) | Vendar to ne drži. Letališči Tegel in Schönefeld se medsebojno razlikujeta v več vidikih, ne le glede letaliških pristojbin, ampak zlasti glede narave letališke infrastrukture in oddaljenosti od središča mesta. Zato medsebojno nista popolnoma zamenljivi. To dokazuje prepričevanje letalskih prevoznikov, naj svoje dejavnosti z letališča Tegel preselijo na letališče Schönefeld, kar je bilo pred izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike neuspešno. |
| --- | --- |

(193)

Vendar to ne drži. Letališči Tegel in Schönefeld se medsebojno razlikujeta v več vidikih, ne le glede letaliških pristojbin, ampak zlasti glede narave letališke infrastrukture in oddaljenosti od središča mesta. Zato medsebojno nista popolnoma zamenljivi. To dokazuje prepričevanje letalskih prevoznikov, naj svoje dejavnosti z letališča Tegel preselijo na letališče Schönefeld, kar je bilo pred izvajanjem strategije za nizkocenovne prevoznike neuspešno.

| (194) | Poleg tega letalski prevozniki niso „prisiljeni“ opravljati dejavnosti na letališču Tegel ali letališču Schönefeld. Poleg teh možnosti imajo letalski prevozniki še dve, in sicer da dejavnosti ne opravljajo na nobenem od navedenih letališč ali da dejavnosti na navedenih letališčih opravljajo z manjšo zmogljivostjo (ter svoje zrakoplove in osebje uporabljajo na drugih povezavah, ne pa na povezavah z Berlinom, saj se je za nizkocenovne prevoznike izkazalo, da lahko svojo zmogljivost hitro prilagodijo spremenljivim tržnim okoliščinam). Vsak poskus družbe FBS, da letalskemu prevozniku, ki razmišlja o opravljanju letov z letališča Schönefeld, vsili enake pogoje, kot jih ima letališče Tegel, bi lahko zadevnega letalskega prevoznika pripravil do spremembe načrtov in bi se ta lahko odločil, da letov ne bo opravljal z nobenega od navedenih letališč ali da bo zmanjšal dejavnosti v Berlinu. |
| --- | --- |

(194)

Poleg tega letalski prevozniki niso „prisiljeni“ opravljati dejavnosti na letališču Tegel ali letališču Schönefeld. Poleg teh možnosti imajo letalski prevozniki še dve, in sicer da dejavnosti ne opravljajo na nobenem od navedenih letališč ali da dejavnosti na navedenih letališčih opravljajo z manjšo zmogljivostjo (ter svoje zrakoplove in osebje uporabljajo na drugih povezavah, ne pa na povezavah z Berlinom, saj se je za nizkocenovne prevoznike izkazalo, da lahko svojo zmogljivost hitro prilagodijo spremenljivim tržnim okoliščinam). Vsak poskus družbe FBS, da letalskemu prevozniku, ki razmišlja o opravljanju letov z letališča Schönefeld, vsili enake pogoje, kot jih ima letališče Tegel, bi lahko zadevnega letalskega prevoznika pripravil do spremembe načrtov in bi se ta lahko odločil, da letov ne bo opravljal z nobenega od navedenih letališč ali da bo zmanjšal dejavnosti v Berlinu.

| (195) | Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu zato ni imel nobenega razloga, da bi pri določanju višine pristojbin na letališču Schönefeld upošteval pogoje na letališču Tegel. V skladu s primerljivo logiko ter ob upoštevanju omejenega gospodarskega pomena in zmanjšanja ali prenehanja delovanja letališča Tempelhof preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu ni imel nobenega razloga, da bi pri določanju višine pristojbin na letališču Schönefeld upošteval pogoje na letališču Tegel. |
| --- | --- |

(195)

Preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu zato ni imel nobenega razloga, da bi pri določanju višine pristojbin na letališču Schönefeld upošteval pogoje na letališču Tegel. V skladu s primerljivo logiko ter ob upoštevanju omejenega gospodarskega pomena in zmanjšanja ali prenehanja delovanja letališča Tempelhof preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu ni imel nobenega razloga, da bi pri določanju višine pristojbin na letališču Schönefeld upošteval pogoje na letališču Tegel.

7.4.4   Uporaba načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu za dogovore med letališčem in letalskimi prevozniki

| (196) | Komisija ugotavlja, da je treba v tem primeru zadevne dogovore obravnavati kot del izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike, ki naj bi srednje- in dolgoročno letališču Schönefeld zagotovila pozitivne rezultate. |
| --- | --- |

(196)

Komisija ugotavlja, da je treba v tem primeru zadevne dogovore obravnavati kot del izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike, ki naj bi srednje- in dolgoročno letališču Schönefeld zagotovila pozitivne rezultate.

| (197) | Da bi se ocenilo, ali kateri od dogovorov zagotavlja gospodarsko prednost, je treba analizirati, ali bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu na datum sklenitve dogovora pričakoval, da bo dogovor zagotovil večji dobiček, kot bi bil drugače dosežen. Ta večji dobiček se meri z razliko med mejnimi prihodki, za katere se pričakuje, da jih bo ustvarila pogodba (tj. razliko med prihodki, ki bi se dosegli, če bi bila pogodba sklenjena, in prihodki, ki bi se dosegli brez pogodbe), in mejnimi stroški, ki bi nastali zaradi pogodbe (tj. razliko med stroški, ki bi nastali, če bi se pogodba sklenila, in stroški, ki bi nastali brez pogodbe), od dobljenih denarnih tokov pa se odšteje ustrezna diskontna mera. |
| --- | --- |

(197)

Da bi se ocenilo, ali kateri od dogovorov zagotavlja gospodarsko prednost, je treba analizirati, ali bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu na datum sklenitve dogovora pričakoval, da bo dogovor zagotovil večji dobiček, kot bi bil drugače dosežen. Ta večji dobiček se meri z razliko med mejnimi prihodki, za katere se pričakuje, da jih bo ustvarila pogodba (tj. razliko med prihodki, ki bi se dosegli, če bi bila pogodba sklenjena, in prihodki, ki bi se dosegli brez pogodbe), in mejnimi stroški, ki bi nastali zaradi pogodbe (tj. razliko med stroški, ki bi nastali, če bi se pogodba sklenila, in stroški, ki bi nastali brez pogodbe), od dobljenih denarnih tokov pa se odšteje ustrezna diskontna mera.

| (198) | Poleg tega je treba pri tej analizi upoštevati vse ustrezne mejne prihodke in stroške, povezane s transakcijo. Različnih elementov (popustov na letališke pristojbine, nepovratnih sredstev za trženje, drugih finančnih spodbud) se ne sme ocenjevati ločeno. Kot je bilo navedeno v sodbi v zadevi Charleroi, „[...] pri uporabi načela zasebnega vlagatelja [je treba] gospodarski posel [...] presojati kot celoto, da bi preverili, ali sta državni subjekt in od njega odvisni subjekt, gledano skupaj, ravnala kot razumna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Komisija je namreč pri presoji spornih ukrepov dolžna upoštevati vse upoštevne dejavnike in njihov kontekst [...] (69).“ |
| --- | --- |

(198)

Poleg tega je treba pri tej analizi upoštevati vse ustrezne mejne prihodke in stroške, povezane s transakcijo. Različnih elementov (popustov na letališke pristojbine, nepovratnih sredstev za trženje, drugih finančnih spodbud) se ne sme ocenjevati ločeno. Kot je bilo navedeno v sodbi v zadevi Charleroi, „[...] pri uporabi načela zasebnega vlagatelja [je treba] gospodarski posel [...] presojati kot celoto, da bi preverili, ali sta državni subjekt in od njega odvisni subjekt, gledano skupaj, ravnala kot razumna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Komisija je namreč pri presoji spornih ukrepov dolžna upoštevati vse upoštevne dejavnike in njihov kontekst [...] (69).“

| (199) | Pričakovani mejni prihodki morajo vključevati zlasti prihodke od letaliških pristojbin ob upoštevanju popustov ter dodatnega prometa, za katerega se pričakuje, da ga bo ustvaril dogovor, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom in za katere se pričakuje, da jih bo ustvaril dodatni promet. Pričakovani mejni stroški morajo vključevati zlasti vse mejne stroške poslovanja in naložb, ki ne bi nastali brez dogovora, pa tudi stroške nepovratnih sredstev za trženje in drugih finančnih spodbud. |
| --- | --- |

(199)

Pričakovani mejni prihodki morajo vključevati zlasti prihodke od letaliških pristojbin ob upoštevanju popustov ter dodatnega prometa, za katerega se pričakuje, da ga bo ustvaril dogovor, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom in za katere se pričakuje, da jih bo ustvaril dodatni promet. Pričakovani mejni stroški morajo vključevati zlasti vse mejne stroške poslovanja in naložb, ki ne bi nastali brez dogovora, pa tudi stroške nepovratnih sredstev za trženje in drugih finančnih spodbud.

7.5   Ocena dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 (ukrep 2)

| (200) | Dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 je bil sklenjen pred začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004, in sicer najprej za obdobje 10 let, z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 10 let. |
| --- | --- |

(200)

Dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 je bil sklenjen pred začetkom veljavnosti seznama iz leta 2004, in sicer najprej za obdobje 10 let, z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 10 let.

| (201) | Nemčija je predložila dokaze o predhodnih finančnih možnostih projekta, ki so temeljile zlasti na napovedih družbe FBS z dne 17. decembra 2003, tj. pred datumom podpisa dogovora med družbo FBS in družbo easyJet dne 19. decembra 2003; glej uvodno izjavo 37. Družba FBS je predvidevala, da se bo z dogovorom dobiček iz poslovanja v obdobju 2004–2012 povečal vsako leto, prag dobička pri poslovanju pa bo dosežen leta 2010.

  Preglednica 9


  Napovedi družbe FBS glede dodatnega dobička, ustvarjenega z dogovorom z družbo easyJet iz leta 2003 (v milijonih EUR) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobiček iz poslovanja brez družbe easyJet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni dobiček iz poslovanja z družbo easyJet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Konsolidiran dobiček iz poslovanja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(201)

Nemčija je predložila dokaze o predhodnih finančnih možnostih projekta, ki so temeljile zlasti na napovedih družbe FBS z dne 17. decembra 2003, tj. pred datumom podpisa dogovora med družbo FBS in družbo easyJet dne 19. decembra 2003; glej uvodno izjavo 37. Družba FBS je predvidevala, da se bo z dogovorom dobiček iz poslovanja v obdobju 2004–2012 povečal vsako leto, prag dobička pri poslovanju pa bo dosežen leta 2010.

Preglednica 9

Napovedi družbe FBS glede dodatnega dobička, ustvarjenega z dogovorom z družbo easyJet iz leta 2003 (v milijonih EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Dobiček iz poslovanja brez družbe easyJet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni dobiček iz poslovanja z družbo easyJet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Konsolidiran dobiček iz poslovanja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (202) | Komisija meni, da so bile te napovedi in njihove temeljne domneve trdna osnova za podpis dogovora z družbo easyJet iz leta 2003. |
| --- | --- |

(202)

Komisija meni, da so bile te napovedi in njihove temeljne domneve trdna osnova za podpis dogovora z družbo easyJet iz leta 2003.

| (203) | Napovedi glede prometa, pričakovanega na podlagi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003, so bile izračunane na podlagi števila zrakoplovov, ki naj bi jih družba easyJet sčasoma uporabljala na letališču, kot je bilo določeno v dogovoru, in koeficienta zasedenosti v višini [...] %, ki se zdi verjeten glede na običajne koeficiente obremenitve, ki jih dosegajo nizkocenovni prevozniki. |
| --- | --- |

(203)

Napovedi glede prometa, pričakovanega na podlagi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003, so bile izračunane na podlagi števila zrakoplovov, ki naj bi jih družba easyJet sčasoma uporabljala na letališču, kot je bilo določeno v dogovoru, in koeficienta zasedenosti v višini [...] %, ki se zdi verjeten glede na običajne koeficiente obremenitve, ki jih dosegajo nizkocenovni prevozniki.

| (204) | V poslovnem načrtu so se upoštevale napovedi glede vseh ustreznih mejnih stroškov in prihodkov, vključno s kategorijami prihodkov, povezanih z letalstvom, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom, ter stroški finančnih spodbud, ponujenih družbi easyJet. V napovedih so bili upoštevani zlasti dodatni promet in premiki zrakoplovov, pričakovani na podlagi dogovora, ter pogoji dogovora. |
| --- | --- |

(204)

V poslovnem načrtu so se upoštevale napovedi glede vseh ustreznih mejnih stroškov in prihodkov, vključno s kategorijami prihodkov, povezanih z letalstvom, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom, ter stroški finančnih spodbud, ponujenih družbi easyJet. V napovedih so bili upoštevani zlasti dodatni promet in premiki zrakoplovov, pričakovani na podlagi dogovora, ter pogoji dogovora.

| (205) | Da bi družba FBS preverila to strateško odločitev, je sčasoma pri revizijski družbi [...] (v nadaljnjem besedilu: drugi strokovnjak) naročila oceno glede tega, ali bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, leta 2003 podpisal navedeno pogodbo. Navedena ocena (v nadaljnjem besedilu: študija drugega strokovnjaka) je vključevala tudi dogovore, podpisane z drugimi letalskimi prevozniki, končana pa je bila leta 2007. |
| --- | --- |

(205)

Da bi družba FBS preverila to strateško odločitev, je sčasoma pri revizijski družbi [...] (v nadaljnjem besedilu: drugi strokovnjak) naročila oceno glede tega, ali bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, leta 2003 podpisal navedeno pogodbo. Navedena ocena (v nadaljnjem besedilu: študija drugega strokovnjaka) je vključevala tudi dogovore, podpisane z drugimi letalskimi prevozniki, končana pa je bila leta 2007.

| (206) | Drugi strokovnjak je svojo analizo dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 izvedel na podlagi napovedi družbe FBS, ki so bile že navedene v uvodni izjavi 158. |
| --- | --- |

(206)

Drugi strokovnjak je svojo analizo dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 izvedel na podlagi napovedi družbe FBS, ki so bile že navedene v uvodni izjavi 158.

| (207) | Drugi strokovnjak je podrobno preveril trdnost napovedi družbe FBS glede stroškov in prihodkov ter na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob sklenitvi pogodbe, prilagodil domneve družbe FBS, kadar je menil, da niso bile ustrezne. |
| --- | --- |

(207)

Drugi strokovnjak je podrobno preveril trdnost napovedi družbe FBS glede stroškov in prihodkov ter na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob sklenitvi pogodbe, prilagodil domneve družbe FBS, kadar je menil, da niso bile ustrezne.

| (208) | Drugi strokovnjak je na primer prilagodil poslovni načrt, da je vključil stroške naložbe v višini [...] milijonov EUR za dodatne prehode za družbo easyJet na terminalu B. Poleg tega je izvedel prilagoditve, ki so vključevale dejstvo, da so napovedi družbe FBS temeljile na različici osnutka dogovora z družbo easyJet, ki se je nekoliko razlikovala od podpisanega dogovora. Izvedel je torej prilagoditve poslovnega načrta, da bi se v celoti ujemal s pogoji podpisanega dogovora. |
| --- | --- |

(208)

Drugi strokovnjak je na primer prilagodil poslovni načrt, da je vključil stroške naložbe v višini [...] milijonov EUR za dodatne prehode za družbo easyJet na terminalu B. Poleg tega je izvedel prilagoditve, ki so vključevale dejstvo, da so napovedi družbe FBS temeljile na različici osnutka dogovora z družbo easyJet, ki se je nekoliko razlikovala od podpisanega dogovora. Izvedel je torej prilagoditve poslovnega načrta, da bi se v celoti ujemal s pogoji podpisanega dogovora.

| (209) | Poleg tega je drugi strokovnjak na podlagi napovedi družbe FBS, prilagojene, kot je bilo navedeno, izračunal neto sedanjo vrednost dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 za obdobje 2004–2007 dne 30. decembra 2003. Neto sedanja vrednost časovne vrste pričakovanih denarnih pritokov in odtokov je opredeljena kot diskontirana vsota posameznih pričakovanih denarnih tokov v ustreznem obdobju. Neto sedanja vrednost je običajno orodje, ki ga podjetja uporabljajo za oceno donosnosti projekta. Drugi strokovnjak je izračunal skupno neto sedanjo vrednost dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 ob koncu vsakega leta do prenehanja veljavnosti dogovora. Diskontno mero, ki se je nato uporabila za diskontiranje denarnih tokov, je izračunal na podlagi klasičnega modela ocenjevanja dolgoročnih sredstev (70), zato je diskontna mera dejansko izražala stroške kapitala družbe FBS leta 2003. |
| --- | --- |

(209)

Poleg tega je drugi strokovnjak na podlagi napovedi družbe FBS, prilagojene, kot je bilo navedeno, izračunal neto sedanjo vrednost dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 za obdobje 2004–2007 dne 30. decembra 2003. Neto sedanja vrednost časovne vrste pričakovanih denarnih pritokov in odtokov je opredeljena kot diskontirana vsota posameznih pričakovanih denarnih tokov v ustreznem obdobju. Neto sedanja vrednost je običajno orodje, ki ga podjetja uporabljajo za oceno donosnosti projekta. Drugi strokovnjak je izračunal skupno neto sedanjo vrednost dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 ob koncu vsakega leta do prenehanja veljavnosti dogovora. Diskontno mero, ki se je nato uporabila za diskontiranje denarnih tokov, je izračunal na podlagi klasičnega modela ocenjevanja dolgoročnih sredstev (70), zato je diskontna mera dejansko izražala stroške kapitala družbe FBS leta 2003.

| (210) | Dobljene neto sedanje vrednosti so prikazane v naslednji preglednici:

  Preglednica 10


  Neto sedanja vrednost denarnih tokov, pričakovanih na podlagi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003



























  Skupna neto sedanja vrednost ob koncu leta (vrednost z dne 30. decembra 2003): | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto sedanja vrednost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (v milijonih EUR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vir: | Študija drugega strokovnjaka. |

(210)

Dobljene neto sedanje vrednosti so prikazane v naslednji preglednici:

Preglednica 10

Neto sedanja vrednost denarnih tokov, pričakovanih na podlagi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003

Skupna neto sedanja vrednost ob koncu leta (vrednost z dne 30. decembra 2003):

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Neto sedanja vrednost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(v milijonih EUR)

Vir:

Študija drugega strokovnjaka.

| (211) | Te neto sedanje vrednosti so vse pozitivne in potrjujejo, da je bila sklenitev dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 smiselna. |
| --- | --- |

(211)

Te neto sedanje vrednosti so vse pozitivne in potrjujejo, da je bila sklenitev dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 smiselna.

| (212) | Drugi strokovnjak je v svojem poročilu ugotovil, da družba FBS leta 2003, ko je ocenjevala, ali bi podpisala dogovor, ni upoštevala učinka prvotno podpisanega dogovora, tj. za 10 let z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 10 let, na letališče BER. Kot je ugotovil drugi strokovnjak, bi dogovor z družbo easyJet iz leta 2003, kot je bil prvotno sestavljen, veljal še nekaj let po odprtju letališča BER, ki je bilo načrtovano za leto 2011. Poleg tega so bili v dogovoru določeni pogoji, ki so bili očitno ugodnejši od pogojev, predvidenih v splošnih pristojbinah, načrtovanih za letališče BER, ko bi bilo to odprto. Po mnenju drugega strokovnjaka je zato obstajalo tveganje, da bodo zaradi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 drugi prevozniki nad družbo FBS izvajali znaten pritisk, da bi zmanjšali razlike med splošnimi pristojbinami na letališču BER in pristojbinami, dogovorjenimi z družbo easyJet. Vendar je bilo to leta 2003 zelo malo verjetno tveganje, ki ga zaradi hitro spreminjajočega se razvoja trga za nizkocenovne prevoznike ni bilo mogoče predvideti z nobeno stopnjo gotovosti, še manj pa količinsko opredeliti. Dejansko do tega tveganja ni nikdar prišlo. Dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 je zamenjal spremenjeni dogovor z družbo easyJet iz leta 2007, ki naj bi prenehal veljati z odprtjem letališča BER. |
| --- | --- |

(212)

Drugi strokovnjak je v svojem poročilu ugotovil, da družba FBS leta 2003, ko je ocenjevala, ali bi podpisala dogovor, ni upoštevala učinka prvotno podpisanega dogovora, tj. za 10 let z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih 10 let, na letališče BER. Kot je ugotovil drugi strokovnjak, bi dogovor z družbo easyJet iz leta 2003, kot je bil prvotno sestavljen, veljal še nekaj let po odprtju letališča BER, ki je bilo načrtovano za leto 2011. Poleg tega so bili v dogovoru določeni pogoji, ki so bili očitno ugodnejši od pogojev, predvidenih v splošnih pristojbinah, načrtovanih za letališče BER, ko bi bilo to odprto. Po mnenju drugega strokovnjaka je zato obstajalo tveganje, da bodo zaradi dogovora z družbo easyJet iz leta 2003 drugi prevozniki nad družbo FBS izvajali znaten pritisk, da bi zmanjšali razlike med splošnimi pristojbinami na letališču BER in pristojbinami, dogovorjenimi z družbo easyJet. Vendar je bilo to leta 2003 zelo malo verjetno tveganje, ki ga zaradi hitro spreminjajočega se razvoja trga za nizkocenovne prevoznike ni bilo mogoče predvideti z nobeno stopnjo gotovosti, še manj pa količinsko opredeliti. Dejansko do tega tveganja ni nikdar prišlo. Dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 je zamenjal spremenjeni dogovor z družbo easyJet iz leta 2007, ki naj bi prenehal veljati z odprtjem letališča BER.

| (213) | Študija drugega strokovnjaka zato potrjuje, da bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu sklenil dogovor z družbo easyJet iz leta 2003. |
| --- | --- |

(213)

Študija drugega strokovnjaka zato potrjuje, da bi preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu sklenil dogovor z družbo easyJet iz leta 2003.

| (214) | Dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 torej ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(214)

Dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 torej ne vključuje državne pomoči.

7.6   Ocena dogovorov z drugimi letalskimi prevozniki (ukrep 3)

| (215) | Odločitve družbe FBS, da sklene dogovore z družbami Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle in Aer Lingus, so prav tako temeljile na predhodnih napovedih glede mejnega prometa ter mejnih stroškov in prihodkov, ki so pokazale, da bi bila sklenitev navedenih dogovorov donosna. |
| --- | --- |

(215)

Odločitve družbe FBS, da sklene dogovore z družbami Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle in Aer Lingus, so prav tako temeljile na predhodnih napovedih glede mejnega prometa ter mejnih stroškov in prihodkov, ki so pokazale, da bi bila sklenitev navedenih dogovorov donosna.

| (216) | Za vsakega od navedenih dogovorov so se napovedi glede pričakovanega prometa izračunale na podlagi števila premikov zrakoplovov, pričakovanih na podlagi načrtovanih dejavnosti prevoznika, in razumnih domnev glede njihovih koeficientov obremenitve. Pri teh napovedih so bile upoštevane vse napovedi ustreznih kategorij mejnih stroškov in mejnih prihodkov, vključno s kategorijami prihodkov, povezanih z letalstvom, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom, ter stroški finančnih spodbud, ki jih je družba FBS ponudila prevoznikom. |
| --- | --- |

(216)

Za vsakega od navedenih dogovorov so se napovedi glede pričakovanega prometa izračunale na podlagi števila premikov zrakoplovov, pričakovanih na podlagi načrtovanih dejavnosti prevoznika, in razumnih domnev glede njihovih koeficientov obremenitve. Pri teh napovedih so bile upoštevane vse napovedi ustreznih kategorij mejnih stroškov in mejnih prihodkov, vključno s kategorijami prihodkov, povezanih z letalstvom, in prihodkov, ki niso povezani z letalstvom, ter stroški finančnih spodbud, ki jih je družba FBS ponudila prevoznikom.

| (217) | Drugi strokovnjak je tako kot pri dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003 preveril predhodne napovedi družbe FBS. Pri preverjanju je bilo ugotovljeno, da bi bili pri podpisu pogodb z navedenimi družbami vsako leto pri vsaki pogodbi v celotnem trajanju dogovorov (kljub drugim, bolj zadržanim zaključkom) mejni prihodki še vedno višji od mejnih stroškov. Drugi strokovnjak je do te ugotovitve prišel z analizo, ki jo je na podlagi navedenih prilagojenih napovedi, ki so bile popolnoma v skladu z metodologijo, opisano v oddelkih 7.4.4 in 7.5, opravil za vsako pogodbo. Njegov pregled in prilagoditve so temeljili izključno na podatkih in napovedih, ki so bili na voljo družbi FBS ob ocenjevanju priložnosti glede sklenitve dogovora. |
| --- | --- |

(217)

Drugi strokovnjak je tako kot pri dogovoru z družbo easyJet iz leta 2003 preveril predhodne napovedi družbe FBS. Pri preverjanju je bilo ugotovljeno, da bi bili pri podpisu pogodb z navedenimi družbami vsako leto pri vsaki pogodbi v celotnem trajanju dogovorov (kljub drugim, bolj zadržanim zaključkom) mejni prihodki še vedno višji od mejnih stroškov. Drugi strokovnjak je do te ugotovitve prišel z analizo, ki jo je na podlagi navedenih prilagojenih napovedi, ki so bile popolnoma v skladu z metodologijo, opisano v oddelkih 7.4.4 in 7.5, opravil za vsako pogodbo. Njegov pregled in prilagoditve so temeljili izključno na podatkih in napovedih, ki so bili na voljo družbi FBS ob ocenjevanju priložnosti glede sklenitve dogovora.

| (218) | Predhodne neto sedanje vrednosti, ki jih je drugi strokovnjak izračunal za osem od devetih zadevnih dogovorov v času sklenitve navedenih dogovorov, za obdobje, v katerem naj bi se uporabljali, so predstavljeni v preglednici 11:

  Preglednica 11


  Neto sedanje vrednosti dogovorov med družbo FBS in različnimi nizkocenovnimi prevozniki








  Letalski prevoznik/dogovor | Obdobje, v katerem naj bi se dogovor uporabljal | Neto sedanja vrednost v času trajanja pogodbe
  (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (prvi dogovor) | od 1. maja 2003 do 30. aprila 2004 | [...] |
| Ryanair (drugi dogovor) | od 1. maja 2003 do 30. aprila 2008 | [...] |
| Germanwings (prvi dogovor) | od 26. oktobra 2003 do 31. oktobra 2006 | [...] |
| Germanwings (drugi dogovor) | od 1. maja 2004 do 30. aprila 2008 | [...] |
| Volare | od 26. oktobra 2003 do 31. marca 2007 | [...] |
| Icelandair | od 6. junija 2004 do 31. marca 2009 | [...] |
| Norwegian Air Shuttle | od 29. marca 2004 do 31. marca 2009 | [...] |
| Aer Lingus | od 30. marca 2004 do 31. marca 2009 | [...] |
| Vir: | Študija drugega strokovnjaka. |

(218)

Predhodne neto sedanje vrednosti, ki jih je drugi strokovnjak izračunal za osem od devetih zadevnih dogovorov v času sklenitve navedenih dogovorov, za obdobje, v katerem naj bi se uporabljali, so predstavljeni v preglednici 11:

Preglednica 11

Neto sedanje vrednosti dogovorov med družbo FBS in različnimi nizkocenovnimi prevozniki

Letalski prevoznik/dogovor

Obdobje, v katerem naj bi se dogovor uporabljal

Neto sedanja vrednost v času trajanja pogodbe

(v EUR)

Ryanair (prvi dogovor)

od 1. maja 2003 do 30. aprila 2004

[...]

Ryanair (drugi dogovor)

od 1. maja 2003 do 30. aprila 2008

[...]

Germanwings (prvi dogovor)

od 26. oktobra 2003 do 31. oktobra 2006

[...]

Germanwings (drugi dogovor)

od 1. maja 2004 do 30. aprila 2008

[...]

Volare

od 26. oktobra 2003 do 31. marca 2007

[...]

Icelandair

od 6. junija 2004 do 31. marca 2009

[...]

Norwegian Air Shuttle

od 29. marca 2004 do 31. marca 2009

[...]

Aer Lingus

od 30. marca 2004 do 31. marca 2009

[...]

Vir:

Študija drugega strokovnjaka.

| (219) | Kot je razvidno iz te preglednice, so vse neto sedanje vrednosti pozitivne. Za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, bi bilo zato razumno, da bi sprejel pogoje teh dogovorov na datum njihovega podpisa. |
| --- | --- |

(219)

Kot je razvidno iz te preglednice, so vse neto sedanje vrednosti pozitivne. Za preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, bi bilo zato razumno, da bi sprejel pogoje teh dogovorov na datum njihovega podpisa.

| (220) | Neto sedanja vrednost za dogovor z družbo V-Bird (71) ni bila izračunana. Drugi strokovnjak je poudaril, da za navedeni dogovor ni bilo na voljo poslovnega načrta. Vendar so pogoji navedenega dogovora zelo podobni pogojem dogovora z družbo Volare. Oba dogovora sta bila podpisana skoraj hkrati, za podobni obdobji (tri leta in pol oziroma štiri leta). Pri obeh dogovorih se je za določanje letaliških pristojbin uporabil seznam iz leta 2003, določala pa sta tudi plačilo enakega zneska nepovratnih sredstev ([...] milijonov EUR) kot spodbude za družbi Volare in V-Bird. Pogoji poslovanja, določeni v obeh dogovorih, so veljali za zelo podobno število premikov zrakoplovov in za isti tip zrakoplova. Poleg tega je bilo ob sklenitvi dogovorov razumno pričakovati, da bosta imela oba letalska prevoznika podoben koeficient obremenitve. Mejni promet, pričakovan na podlagi obeh dogovorov, je bil torej primerljiv. Pri obeh dogovorih je bilo mogoče pričakovati, da bosta družbi FBS povzročila podobne mejne stroške poslovanja. Na podlagi podobnosti teh dveh dogovorov je bila razumna ugotovitev, da je dogovor z družbo V-Bird prestal preskus vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(220)

Neto sedanja vrednost za dogovor z družbo V-Bird (71) ni bila izračunana. Drugi strokovnjak je poudaril, da za navedeni dogovor ni bilo na voljo poslovnega načrta. Vendar so pogoji navedenega dogovora zelo podobni pogojem dogovora z družbo Volare. Oba dogovora sta bila podpisana skoraj hkrati, za podobni obdobji (tri leta in pol oziroma štiri leta). Pri obeh dogovorih se je za določanje letaliških pristojbin uporabil seznam iz leta 2003, določala pa sta tudi plačilo enakega zneska nepovratnih sredstev ([...] milijonov EUR) kot spodbude za družbi Volare in V-Bird. Pogoji poslovanja, določeni v obeh dogovorih, so veljali za zelo podobno število premikov zrakoplovov in za isti tip zrakoplova. Poleg tega je bilo ob sklenitvi dogovorov razumno pričakovati, da bosta imela oba letalska prevoznika podoben koeficient obremenitve. Mejni promet, pričakovan na podlagi obeh dogovorov, je bil torej primerljiv. Pri obeh dogovorih je bilo mogoče pričakovati, da bosta družbi FBS povzročila podobne mejne stroške poslovanja. Na podlagi podobnosti teh dveh dogovorov je bila razumna ugotovitev, da je dogovor z družbo V-Bird prestal preskus vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (221) | Družba V-Bird je z delovanjem prenehala 8. oktobra 2004 in vložila predlog za stečajni postopek; predlog je bil sprejet 18. oktobra 2004. Družba V-Bird je bila likvidirana v začetku januarja 2005. Tako ni več nobenega podjetja, ki bi imelo neposredno ali posredno korist od morebitne državne pomoči, vključene v dogovor z družbo V-Bird. |
| --- | --- |

(221)

Družba V-Bird je z delovanjem prenehala 8. oktobra 2004 in vložila predlog za stečajni postopek; predlog je bil sprejet 18. oktobra 2004. Družba V-Bird je bila likvidirana v začetku januarja 2005. Tako ni več nobenega podjetja, ki bi imelo neposredno ali posredno korist od morebitne državne pomoči, vključene v dogovor z družbo V-Bird.

| (222) | Ob upoštevanju navedenega noben od dogovorov iz preglednice 6 ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(222)

Ob upoštevanju navedenega noben od dogovorov iz preglednice 6 ne vključuje državne pomoči.

7.7   Ocena dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 (ukrep 4)

| (223) | Nekatere zainteresirane strani so menile, da je dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 zadevni družbi dodelil izključno pravico do uporabe terminala B na letališču Schönefeld, drugim letalskim prevoznikom pa preprečil dostop do njega. |
| --- | --- |

(223)

Nekatere zainteresirane strani so menile, da je dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 zadevni družbi dodelil izključno pravico do uporabe terminala B na letališču Schönefeld, drugim letalskim prevoznikom pa preprečil dostop do njega.

| (224) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 55, je družba easyJet v obdobju 2004–2007 najela približno [...] m2 pisarn in okenc za prijavo na let ali [...] % skupne površine terminala B. Javna območja terminala B (hodniki, prehodi, kavarna) so bila zaradi fizične povezanosti terminalov A in B dostopna tudi drugim potnikom, ne le potnikom družbe easyJet. |
| --- | --- |

(224)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 55, je družba easyJet v obdobju 2004–2007 najela približno [...] m2 pisarn in okenc za prijavo na let ali [...] % skupne površine terminala B. Javna območja terminala B (hodniki, prehodi, kavarna) so bila zaradi fizične povezanosti terminalov A in B dostopna tudi drugim potnikom, ne le potnikom družbe easyJet.

| (225) | Dodelitev območij za prijavo na let nekaterim letalskim prevoznikom ter dodeljevanje pravic do trženja blagovne znamke in oglaševanja neposredno okrog območja za prijavo sta običajni poslovni praksi na evropskih in mednarodnih letališčih, taki dogovori pa so zelo razširjeni. |
| --- | --- |

(225)

Dodelitev območij za prijavo na let nekaterim letalskim prevoznikom ter dodeljevanje pravic do trženja blagovne znamke in oglaševanja neposredno okrog območja za prijavo sta običajni poslovni praksi na evropskih in mednarodnih letališčih, taki dogovori pa so zelo razširjeni.

| (226) | Zlasti kadar letalski prevoznik ali zveza prevoznikov prevaža znatno število potnikov na zadevno letališče ali z njega, je z operativnega (in torej poslovnega) vidika razumno, da svoje dejavnosti opravlja le na enem terminalu. S tem se optimizira operativni postopek letališča in letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(226)

Zlasti kadar letalski prevoznik ali zveza prevoznikov prevaža znatno število potnikov na zadevno letališče ali z njega, je z operativnega (in torej poslovnega) vidika razumno, da svoje dejavnosti opravlja le na enem terminalu. S tem se optimizira operativni postopek letališča in letalskega prevoznika.

| (227) | Upravljavec letališča letalskemu prevozniku z dodelitvijo izključne pravice do uporabe okenc za prijavo in pisarn na terminalu ne zagotovi nujno gospodarske prednosti. Tako bi lahko bilo le v primeru, če bi upravljavec letališča dodelil izključno pravico do uporabe območij, ki presegajo potrebe prevoznika, (in s tem drugim letalskim prevoznikom preprečil uporabo razpoložljive zmogljivosti) ali zaračunaval neobičajno nizko najemnino. Kot je prikazano v nadaljevanju, dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 ne izpolnjuje nobenega od navedenih pogojev. |
| --- | --- |

(227)

Upravljavec letališča letalskemu prevozniku z dodelitvijo izključne pravice do uporabe okenc za prijavo in pisarn na terminalu ne zagotovi nujno gospodarske prednosti. Tako bi lahko bilo le v primeru, če bi upravljavec letališča dodelil izključno pravico do uporabe območij, ki presegajo potrebe prevoznika, (in s tem drugim letalskim prevoznikom preprečil uporabo razpoložljive zmogljivosti) ali zaračunaval neobičajno nizko najemnino. Kot je prikazano v nadaljevanju, dogovor o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 ne izpolnjuje nobenega od navedenih pogojev.

| (228) | Družba easyJet ima vse od začetka izvajanja letov na letališču Schönefeld izjemno prevladujoč položaj. Med letoma 2004 in 2007 je družba easyJet prepeljala med [...] % in [...] % vseh potnikov na letališču Schönefeld. Leta 2003 se je pričakovalo, da bo družba easyJet daleč največji letalski prevoznik glede prometa. Družba FBS je zaradi pogodbene obveznosti družbe easyJet glede uporabe določenega števila zrakoplovov na letališču Schönefeld lahko predvidela ustrezno veliko število potnikov od trenutka, ko je družba easyJet začela z opravljanjem dejavnosti. |
| --- | --- |

(228)

Družba easyJet ima vse od začetka izvajanja letov na letališču Schönefeld izjemno prevladujoč položaj. Med letoma 2004 in 2007 je družba easyJet prepeljala med [...] % in [...] % vseh potnikov na letališču Schönefeld. Leta 2003 se je pričakovalo, da bo družba easyJet daleč največji letalski prevoznik glede prometa. Družba FBS je zaradi pogodbene obveznosti družbe easyJet glede uporabe določenega števila zrakoplovov na letališču Schönefeld lahko predvidela ustrezno veliko število potnikov od trenutka, ko je družba easyJet začela z opravljanjem dejavnosti.

| (229) | Po mnenju Mednarodne organizacije civilnega letalstva je zmogljivost terminala B obsegala 600 000 potnikov na leto, kar je precej manj od števila potnikov, ki naj bi ga družba easyJet od leta 2004 po pričakovanjih prepeljala na letališče Schönefeld in z njega ([...] milijonov (72)). Zato je jasno, da družba FBS z dogovorom o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 ni izvajala nobene strategije „kopičenja zmogljivosti“, ki naj bi drugim letalskim prevoznikom preprečevala konkuriranje družbi easyJet na letališču Schönefeld. Leta 2006 je bilo brez večjih tehničnih prilagoditev na terminalu B oskrbljenih [...] milijonov potnikov, tj. več kot dvakrat več od teoretične zmogljivosti. Toliko potnikov je lahko bilo oskrbljenih zlasti, ker je prostore na terminalu uporabljal en sam prevoznik, zaradi česar so se pretoki potnikov lahko optimizirali. |
| --- | --- |

(229)

Po mnenju Mednarodne organizacije civilnega letalstva je zmogljivost terminala B obsegala 600 000 potnikov na leto, kar je precej manj od števila potnikov, ki naj bi ga družba easyJet od leta 2004 po pričakovanjih prepeljala na letališče Schönefeld in z njega ([...] milijonov (72)). Zato je jasno, da družba FBS z dogovorom o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 ni izvajala nobene strategije „kopičenja zmogljivosti“, ki naj bi drugim letalskim prevoznikom preprečevala konkuriranje družbi easyJet na letališču Schönefeld. Leta 2006 je bilo brez večjih tehničnih prilagoditev na terminalu B oskrbljenih [...] milijonov potnikov, tj. več kot dvakrat več od teoretične zmogljivosti. Toliko potnikov je lahko bilo oskrbljenih zlasti, ker je prostore na terminalu uporabljal en sam prevoznik, zaradi česar so se pretoki potnikov lahko optimizirali.

| (230) | Glede najemnine ni smiselno primerjati najemnin na različnih letališčih zaradi razlik med njihovimi zmogljivostmi, pogojev na trgu in kakovosti prostorov. Najemnine, ki jih je plačevala družba easyJet, so bile dejansko v skladu s preglednico najemnin, brez dodeljenega popusta. |
| --- | --- |

(230)

Glede najemnine ni smiselno primerjati najemnin na različnih letališčih zaradi razlik med njihovimi zmogljivostmi, pogojev na trgu in kakovosti prostorov. Najemnine, ki jih je plačevala družba easyJet, so bile dejansko v skladu s preglednico najemnin, brez dodeljenega popusta.

| (231) | Družba easyJet je na terminalu B plačevala [...] EUR na m2 za okenca za prijavo na let in [...] EUR na m2 za pisarne. Podobne najemnine so bile dogovorjene z drugimi letalskimi prevozniki za podobne prostore na drugih terminalih. Družba Germanwings je na primer prav tako plačevala [...] EUR na m2 za okenca za prijavo na let na terminalu A. Družba Aeroflot je plačevala [...] EUR na m2 za pisarno na terminalu A. Na terminalu B je družba Condor najela pisarne pred družbo easyJet in plačevala nižjo najemnino za enake prostore na terminalu B. Družba easyJet je plačevala [...] EUR na m2 za pisarne, družba Condor pa le [...] EUR na m2. |
| --- | --- |

(231)

Družba easyJet je na terminalu B plačevala [...] EUR na m2 za okenca za prijavo na let in [...] EUR na m2 za pisarne. Podobne najemnine so bile dogovorjene z drugimi letalskimi prevozniki za podobne prostore na drugih terminalih. Družba Germanwings je na primer prav tako plačevala [...] EUR na m2 za okenca za prijavo na let na terminalu A. Družba Aeroflot je plačevala [...] EUR na m2 za pisarno na terminalu A. Na terminalu B je družba Condor najela pisarne pred družbo easyJet in plačevala nižjo najemnino za enake prostore na terminalu B. Družba easyJet je plačevala [...] EUR na m2 za pisarne, družba Condor pa le [...] EUR na m2.

| (232) | Taka primerjava je primerna za ocenjevanje obstoja gospodarske prednosti v okviru dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004. Dogovor o najemu okenc za prijavo na let in pisarn je nasprotno od dogovora, ki ureja celotno delovanje letalskega prevoznika na letališču in njegovo glavno finančno razmerje z letališčem (73), povezan z zagotavljanjem dostopa do prostorov, na splošno pa se lahko šteje za razmeroma običajnega, vsaj na zadevnem letališču. Poleg tega so najemnine v takih pogodbah nižje v primerjavi z letališkimi pristojbinami, nepovratnimi sredstvi za trženje in drugimi finančnimi spodbudami. Za upravljavca letališča niso zato nobena znatna spodbuda za določanje prilagojenih najemnin ali zahtevanje najvišje mogoče najemnine v pogajanjih z letalskimi prevozniki. Poslovni interes upravljavca letališča je prej ta, da združi dejavnosti zadevnega letalskega prevoznika na eni lokaciji in tako zagotovi operativno učinkovitost v korist svoje stranke, zlasti kadar upravljavec, kot v primeru družbe FBS, poskuša privabiti letalske prevoznike in jih spodbuditi k povečanju njihovega prometa. |
| --- | --- |

(232)

Taka primerjava je primerna za ocenjevanje obstoja gospodarske prednosti v okviru dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004. Dogovor o najemu okenc za prijavo na let in pisarn je nasprotno od dogovora, ki ureja celotno delovanje letalskega prevoznika na letališču in njegovo glavno finančno razmerje z letališčem (73), povezan z zagotavljanjem dostopa do prostorov, na splošno pa se lahko šteje za razmeroma običajnega, vsaj na zadevnem letališču. Poleg tega so najemnine v takih pogodbah nižje v primerjavi z letališkimi pristojbinami, nepovratnimi sredstvi za trženje in drugimi finančnimi spodbudami. Za upravljavca letališča niso zato nobena znatna spodbuda za določanje prilagojenih najemnin ali zahtevanje najvišje mogoče najemnine v pogajanjih z letalskimi prevozniki. Poslovni interes upravljavca letališča je prej ta, da združi dejavnosti zadevnega letalskega prevoznika na eni lokaciji in tako zagotovi operativno učinkovitost v korist svoje stranke, zlasti kadar upravljavec, kot v primeru družbe FBS, poskuša privabiti letalske prevoznike in jih spodbuditi k povečanju njihovega prometa.

| (233) | Zato v nasprotju s trditvami tretjih strani ne bi bilo nujno smiselno, da bi se območja letalskim prevoznikom dodeljevala na podlagi postopka oddaje javnega naročila. Taka praksa je na evropskih letališčih očitno zelo neobičajna. Ravnanje, pričakovano od preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, je iskanje ustreznih območij glede zmogljivosti in drugih značilnosti za vsakega glavnega prevoznika na letališču ter zaračunavanje razumne najemnine v skladu z običajno prakso na letališču. |
| --- | --- |

(233)

Zato v nasprotju s trditvami tretjih strani ne bi bilo nujno smiselno, da bi se območja letalskim prevoznikom dodeljevala na podlagi postopka oddaje javnega naročila. Taka praksa je na evropskih letališčih očitno zelo neobičajna. Ravnanje, pričakovano od preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po možnostih donosa, je iskanje ustreznih območij glede zmogljivosti in drugih značilnosti za vsakega glavnega prevoznika na letališču ter zaračunavanje razumne najemnine v skladu z običajno prakso na letališču.

| (234) | Zato višina najemnine ne zagotavlja gospodarske prednosti, če je na splošno v skladu z najemninami, ki jih na letališču plačujejo drugi letalski prevozniki. Tako je v primeru dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004. |
| --- | --- |

(234)

Zato višina najemnine ne zagotavlja gospodarske prednosti, če je na splošno v skladu z najemninami, ki jih na letališču plačujejo drugi letalski prevozniki. Tako je v primeru dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004.

| (235) | Poleg tega je za upravljavca letališča razumno, da take pogodbe sklene za obdobje, ki je v skladu z obdobjem trajanja „glavnega“ dogovora, ki ureja delovanje letalskega prevoznika na letališču. Tako je v primeru dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004. |
| --- | --- |

(235)

Poleg tega je za upravljavca letališča razumno, da take pogodbe sklene za obdobje, ki je v skladu z obdobjem trajanja „glavnega“ dogovora, ki ureja delovanje letalskega prevoznika na letališču. Tako je v primeru dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004.

| (236) | Glede sistema za sprejem in odpremo prtljage so sistemi na terminalu A in terminalu B s tehničnega vidika enaki, razen enega elementa, tj. nepremičnega rentgenskega aparata, ki ga vključuje sistem na terminalu B. Aparat je bil vgrajen na zahtevo nemške zvezne policije. V nasprotnem primeru bi bilo dovoljenje za poslovanje terminala B preklicano. Tehnična oprema sistema za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B družbi easyJet ne daje operativne prednosti, kot sta hitrejše ali učinkovitejše nalaganje/razlaganje prtljage. Namesto tega nudi celostno metodo izvajanja rentgenskih pregledov, kar pa ne vpliva na postopke prijave na let, ki jih izvaja letalski prevoznik. |
| --- | --- |

(236)

Glede sistema za sprejem in odpremo prtljage so sistemi na terminalu A in terminalu B s tehničnega vidika enaki, razen enega elementa, tj. nepremičnega rentgenskega aparata, ki ga vključuje sistem na terminalu B. Aparat je bil vgrajen na zahtevo nemške zvezne policije. V nasprotnem primeru bi bilo dovoljenje za poslovanje terminala B preklicano. Tehnična oprema sistema za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B družbi easyJet ne daje operativne prednosti, kot sta hitrejše ali učinkovitejše nalaganje/razlaganje prtljage. Namesto tega nudi celostno metodo izvajanja rentgenskih pregledov, kar pa ne vpliva na postopke prijave na let, ki jih izvaja letalski prevoznik.

| (237) | Vgrajen varnostni sistem namesto tega družbi easyJet povzroča operativne težave. Če se zazna težava s kosom potnikove prtljage, zaradi česar jo je treba ročno preveriti, je treba potnika poklicati nazaj na varnostno območje na terminalu B. Takrat je potnik že v odhodnem terminalu, zato ga je treba o tem obvestiti in pripeljati nazaj. To je zamuden postopek, zaradi česar je zadnji čas za prijavo, ki ga letališče Schönefeld uporablja za potnike na terminalu B, vsaj 30 minut. Družba easyJet trenutno uporablja časovno omejitev 40 minut, saj drugače ni nobenega jamstva, da se lahko postopek pravočasno zaključi. Na terminalu A ni nobenih takih omejitev. Stalna praksa je časovna omejitev 20 minut, kar ne predstavlja nobene tehnične težave. |
| --- | --- |

(237)

Vgrajen varnostni sistem namesto tega družbi easyJet povzroča operativne težave. Če se zazna težava s kosom potnikove prtljage, zaradi česar jo je treba ročno preveriti, je treba potnika poklicati nazaj na varnostno območje na terminalu B. Takrat je potnik že v odhodnem terminalu, zato ga je treba o tem obvestiti in pripeljati nazaj. To je zamuden postopek, zaradi česar je zadnji čas za prijavo, ki ga letališče Schönefeld uporablja za potnike na terminalu B, vsaj 30 minut. Družba easyJet trenutno uporablja časovno omejitev 40 minut, saj drugače ni nobenega jamstva, da se lahko postopek pravočasno zaključi. Na terminalu A ni nobenih takih omejitev. Stalna praksa je časovna omejitev 20 minut, kar ne predstavlja nobene tehnične težave.

| (238) | Druga težava je povezana z dejstvom, da se sistema za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B in terminalu A razlikujeta glede dovzetnosti za tehnične napake. Sistem za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B je zaradi vgrajene varnostne tehnologije in njene večje zapletenosti v obdobju od maja do decembra 2004 deloval [...] % časa delovanja, sistem na terminalu A pa je deloval [...] % tega časa. |
| --- | --- |

(238)

Druga težava je povezana z dejstvom, da se sistema za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B in terminalu A razlikujeta glede dovzetnosti za tehnične napake. Sistem za sprejem in odpremo prtljage na terminalu B je zaradi vgrajene varnostne tehnologije in njene večje zapletenosti v obdobju od maja do decembra 2004 deloval [...] % časa delovanja, sistem na terminalu A pa je deloval [...] % tega časa.

| (239) | Na podlagi navedenega se sklene, da nobena od določb dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 zadevni družbi ni zagotovila gospodarske prednosti. Navedeni dogovor zato ne pomeni državne pomoči – |
| --- | --- |

(239)

Na podlagi navedenega se sklene, da nobena od določb dogovora o najemu z družbo easyJet iz leta 2004 zadevni družbi ni zagotovila gospodarske prednosti. Navedeni dogovor zato ne pomeni državne pomoči –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Naslednji ukrepi, ki jih je Nemčija izvedla za družbe iz točk (a)–(l), ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije:

| (a) | dogovor o prenosu nadzora in dobička, ki sta ga 6. avgusta 1992 sklenili družbi Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH in Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH; |
| --- | --- |

(a)

dogovor o prenosu nadzora in dobička, ki sta ga 6. avgusta 1992 sklenili družbi Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH in Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH;

| (b) | dogovor, ki sta ga 19. decembra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in easyJet Airline Company Ltd; |
| --- | --- |

(b)

dogovor, ki sta ga 19. decembra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in easyJet Airline Company Ltd;

| (c) | dogovor, ki sta ga 31. marca 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Ryanair Limited; |
| --- | --- |

(c)

dogovor, ki sta ga 31. marca 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Ryanair Limited;

| (d) | dogovor, ki sta ga 28. aprila 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Ryanair Limited; |
| --- | --- |

(d)

dogovor, ki sta ga 28. aprila 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Ryanair Limited;

| (e) | dogovor, ki sta ga 14. oktobra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Germanwings GmbH; |
| --- | --- |

(e)

dogovor, ki sta ga 14. oktobra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Germanwings GmbH;

| (f) | dogovor, ki sta ga 23. decembra 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Germanwings GmbH; |
| --- | --- |

(f)

dogovor, ki sta ga 23. decembra 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Germanwings GmbH;

| (g) | dogovor, ki sta ga 22. oktobra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Volare Airlines S.p.A.; |
| --- | --- |

(g)

dogovor, ki sta ga 22. oktobra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Volare Airlines S.p.A.;

| (h) | dogovor, ki sta ga 3. novembra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in V-Bird Airlines B.V.; |
| --- | --- |

(h)

dogovor, ki sta ga 3. novembra 2003 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in V-Bird Airlines B.V.;

| (i) | dogovor, ki sta ga 6. junija 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Icelandair Reykjavik Airport; |
| --- | --- |

(i)

dogovor, ki sta ga 6. junija 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Icelandair Reykjavik Airport;

| (j) | dogovor, ki sta ga 17. maja 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Norwegian Air Shuttle AS; |
| --- | --- |

(j)

dogovor, ki sta ga 17. maja 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Norwegian Air Shuttle AS;

| (k) | dogovor, ki sta ga 13. maja 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Aer Lingus Limited; |
| --- | --- |

(k)

dogovor, ki sta ga 13. maja 2004 sklenili družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in Aer Lingus Limited;

| (l) | dogovor o najemu, ki sta ga marca 2004 družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in easyJet Airline Company Ltd sklenili za uporabo nekaterih območij in prostorov na terminalu B letališča Schönefeld. |
| --- | --- |

(l)

dogovor o najemu, ki sta ga marca 2004 družbi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH in easyJet Airline Company Ltd sklenili za uporabo nekaterih območij in prostorov na terminalu B letališča Schönefeld.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 20. februarja 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Člena 87 oziroma 88 Pogodbe ES sta z učinkom od 1. decembra 2009 postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člena sta vsebinsko enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kjer je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe izrazja, na primer besedo „Skupnost“ je zamenjala beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V celotnem besedilu tega sklepa se uporablja terminologija PDEU.

1

(2)  UL C 257, 30.10.2007, str. 16.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  Glej Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ), 23.5.2003, št. 119, str. 16 (http://www.faz.net/aktuell/wirtschaft/unternehmen/luftfahrt-privatisierung-der-berliner-flughaefen-endgueltig-gescheitert-1101944.html).

5

Frankfurter Allgemeine Zeitung

(6)  Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo.

6

(7)  Dobiček pred odbitkom obresti in davkov.

7

(8)  Navajanje poslovnih skrivnosti v smislu Sporočila Komisije C(2003) 4582 z dne 1. decembra 2003 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (UL C 297, 9.12.2003, str. 6).

8

| Vir: | Priloga 19 k pripombam Nemčije z dne 4. oktobra 2007, predloženim po začetku formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

Vir:

Vir:

Priloga 19 k pripombam Nemčije z dne 4. oktobra 2007, predloženim po začetku formalnega postopka preiskave.

(9)  To zagotavljanje javnega financiranja je Komisija odobrila kot združljivo pomoč. Glej sklepa Komisije v zvezi z državno pomočjo v zadevah NN 25/09 (ex N 167/09) in SA.35378 (12/N) (UL C 36, 8.2.2013, str. 10) – Nemčija – Financiranje mednarodnega letališča Berlin Brandenburg.

9

(10)  Nemčija je predložila naslednje informacije: (i) zmogljivost letališča Schönefeld je v letih 2003 in 2004 znašala 4,5 milijona potnikov na leto, leta 2005 pa je dosegla 7 milijonov potnikov na leto (v primerjavi s prometom v letih 2003, 2004 oziroma 2005, ko je obsegal 1,7 milijona, 3,3 milijona oziroma 5 milijonov potnikov); (ii) zmogljivost letališča Tegel je v letih 2003 in 2004 znašala 9,5 milijona potnikov na leto, leta 2005 pa je dosegla 11,5 milijona potnikov (v primerjavi s prometom v letih 2003, 2004 oziroma 2005, ko je obsegal 11,1 milijona, 11 milijonov oziroma 11,5 milijona potnikov). Zmogljivost letališča je težko meriti, saj je odvisna od največje zmogljivosti različnih elementov infrastrukture, ki niso vedno ustrezno merjeni v smislu največjega števila potnikov, ampak so včasih merjeni tudi v smislu največjega števila premikov zrakoplovov. Poleg tega je v primerih, ko je merilo število potnikov, največja zmogljivost v obliki omejitve potniškega prometa na uro, ne pa v obliki največjega števila potnikov na leto. Potniški promet je namreč precej različen glede na konične in nekonične ure in dneve, lahko pa se spreminja tudi glede na sezono. Navedene informacije zato ne zajemajo popolnoma izkoriščenosti zmogljivosti letališč Schönefeld in Tegel. Poleg tega lahko letališča v nekaterih primerih delujejo prek svoje teoretične zmogljivosti (na primer zabeležijo več potnikov, kot je največji pretok na uro), kar pa lahko pomeni tudi slabše pogoje (dolge čakalne dobe, zamude itd.). Ni pa sporno, da je v ocenjevanem obdobju letališče Tegel delovalo blizu polne zmogljivosti, letališče Schönefeld pa je bilo premalo izkoriščeno.

10

(11)  Ključni najemnik je vodilni letalski prevoznik (glede prometa), ki je zelo cenjen in priznan, zato na letališče privabi druge letalske prevoznike, zaradi česar se poveča promet.

11

(12)  „Etnični promet“ ustvarjajo prebivalci, ki izvirajo iz oddaljenih tujih držav in redno uporabljajo zračni prevoz za obiskovanje matičnih držav ali pa jih obiskujejo prijatelji ali sorodniki, ki iz teh držav prav tako potujejo z letali. V Berlinu živijo velike skupine priseljencev prve in druge generacije.

12

(13)  Berlin je bil takrat tretja največja turistična destinacija v Evropi z najvišjim številom prenočitev v Nemčiji, privabil pa je tudi velik delež izletnikov.

13

(14)  Promet nizkocenovnih prevoznikov v Evropi se je v začetku tisočletja znatno povečal zaradi donosne širitve vodilnih družb v industriji, tj. Ryanair in easyJet, ter številnih novih akterjev.

14

(15)  Podrobnejši opis ocene, ki jo je podal svetovalec, je v oddelku 7.2.1.

15

(16)  To „financiranje za rast“ ni enako „spodbudi za rast“ iz seznama iz leta 2004.

16

(17)  To sklicevanje se nanaša na višino letaliških pristojbin, sistem popustov in druge mehanizme finančnih spodbud, vključenih v seznam.

17

(18)  Glej pregled teh posameznih dogovorov v preglednici 6.

18

(19)  Plačilo pogodbeno dogovorjenih nepovratnih sredstev družbi Germanwings je bilo na primer pogojeno s tem, da družba Germanwings opravi vsaj [...] % načrtovanih letov v skladu s svojimi načrtovanimi dejavnostmi.

19

(20)  Enak pristop je bil uporabljen v spremenjenem dogovoru z družbo easyJet iz leta 2007 (glej uvodno izjavo 43).

20

(21)  Nekateri od teh dogovorov so začeli veljati retroaktivno z učinkom od datuma, zgodnejšega od datuma sklenitve dogovorov. Tako je bilo na primer pri drugem dogovoru z družbo Germanwings, ki je začel veljati retroaktivno od datuma začetka veljavnosti seznama iz leta 2004. Tako je bilo tudi pri drugem dogovoru z družbo Ryanair, ki je zamenjal prvi dogovor z družbo Ryanair in začel retroaktivno veljati dne 1. maja 2003, tj. na datum začetka veljavnosti prvega dogovora z družbo Ryanair.

21

(22)  Dogovor med družbama FBS in Germanwings je bil že podpisan malo pred tem (29. septembra 2003), uporabljati pa naj bi se začel 26. oktobra 2003. Pred začetkom njegove uporabe ga je zamenjal dogovor z dne 14. oktobra 2003. Dogovor z dne 29. septembra 2003 se torej sploh ni uporabljal.

22

(23)  Družbi FBS in Volare sta 22. oktobra 2003 podpisali dva dogovora, „glavni dogovor“ in „stranski dogovor“. Za namene tega sklepa se bosta štela za en dogovor.

23

(24)  Družba Volare je svoje dejavnosti na letališču Schönefeld prenehala opravljati leta 2004.

24

(25)  Družbi FBS in V-Bird sta 3. novembra 2003 podpisali dva dogovora, „glavni dogovor“ in „stranski dogovor“. Za namene tega sklepa se bosta štela za en dogovor.

25

(26)  Družba V-Bird je svoje dejavnosti na letališču Schönefeld prenehala opravljati leta 2004.

26

| Vir: | Priloge 16 do 20 k pripombam Nemčije z dne 4. oktobra 2007, predloženim po začetku formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

Vir:

Vir:

Priloge 16 do 20 k pripombam Nemčije z dne 4. oktobra 2007, predloženim po začetku formalnega postopka preiskave.

(27)  UL C 312, 9.12.2005, str. 1.

27

(28)  Komisija je navedeni predhodni sklep podprla z navedbo sodbe z dne 20. oktobra 2004, ki jo je sprejelo potsdamsko regionalno sodišče (zadeva št. 2 O 70/04, stran 5).

28

(29)  Sodba z dne 20. oktobra 2004, ki jo je sprejelo potsdamsko regionalno sodišče (zadeva št. 2 O 70/04).

29

(30)  Navedena letališča so bila v sklepu o začetku postopka navedena kot primeri letališč, ki so jim morda škodovali nekateri ukrepi v preiskavi (glej odstavek 151 sklepa o začetku postopka).

30

(31)  Odločba Komisije 2004/393/ES z dne 12. februarja 2004 o ugodnostih, ki jih Regija Valonija in Brussels South Charleroi Airport priznavata letalski družbi Ryanair ob njeni namestitvi v Charleroiju (UL L 137, 30.4.2004, str. 1).

31

(32)  Glej člen 2(h) Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

32

(33)  Odločba Komisije 2002/346/ES z dne 17. oktobra 2001 o državni pomoči, ki jo je Nemčija dodelila družbi Deckel Maho Seebach GmbH (C 27/2000) (UL L 126, 13.5.2002, str. 14), uvodna izjava 16; Odločba Komisije 2002/468/ES z dne 15. januarja 2002 o državni pomoči, ki jo je Nemčija izvedla za družbo Klausner Nordic Timber GmbH & Co. KG, Wismar, Mecklenburg-Predpomorjanska (C 41/2001) (UL L 165, 24.6.2002, str. 15), uvodna izjava 67.

33

(34)  Glej uvodno izjavo 65.

34

(35)  Oddelek 43 stare različice pravilnika Luftverkehrszulassungsordnung.

35

Luftverkehrszulassungsordnung

(36)  Glej sodbo zveznega sodišča z dne 24. novembra 1977, številka spisa III ZR 27/76, nemška strokovna revija na področju letalskega in vesoljskega prava (Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht – ZLW) 1979, 140 (143); sodbo berlinskega regionalnega sodišča z dne 25. avgusta 2000, številka spisa: 96 O 197/99, nemška strokovna revija na področju letalskega in vesoljskega prava 2001, 475 (479); sodbo zveznega sodišča z dne 23. januarja 1997, številka spisa III ZR 27/96, nemška strokovna revija na področju letalskega in vesoljskega prava 1997, 510.

36

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

(37)  Glej sodbo zveznega sodišča z dne 24. novembra 1977, številka spisa III ZR 27/76, nemška strokovna revija na področju letalskega in vesoljskega prava 1979, 140 (148); sodba zveznega upravnega sodišča (Bundesverwaltungsgericht) z dne 8. julija 1977, številka spisa VII C 72/74, nemška strokovna revija na področju letalskega in vesoljskega prava 1977, (49); Giemulla, Frankfurter Kommentar zum Luftverkehrsrecht, Giemulla/Schmid, Köln, 2007, oddelek 43 Pravilnika o izdaji dovoljenj v zračnem prometu, odstavek 16.

37

Bundesverwaltungsgericht

Frankfurter Kommentar zum Luftverkehrsrecht

(38)  Glej opombo 20.

38

(39)  Ta učinek se ni upošteval pri izračunu, ki je privedel do pozitivne neto sedanje vrednosti za dogovor z družbo easyJet iz leta 2003 v obdobjih, v katerih naj bi prvotno veljal (10 let ali 20 let, odvisno od odločitve družbe easyJet glede 10-letnega podaljšanja po prvih 10 letih).

39

(40)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji (Alfa Romeo), Recueil 1991, str. I-1603, točka 20; zadeva T-228/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435, točke 250–270.

40

(41)  Glej opombo 8.

41

(42)  Svetovalec je poudaril, da je v skladu z izvedenimi analizami v zvezi z evropskim in ameriškim trgom 50–80 % potnikov, ki letijo z novim nizkocenovnim prevoznikom na trgu, „novih potnikov“, natančno razmerje pa je odvisno od zadevne povezave.

42

(43)  Dejansko je družba FBS dosegla še večje število (7,3 milijona potnikov).

43

(44)  Leta 2003, tj. pred začetkom izvajanja strategije za nizkocenovne prevoznike, je čas obračanja pri 26 od 32 letalskih prevoznikov, ki so uporabljali letališče Schönefeld, znašal od 45 do 90 minut.

44

(45)  Pri vkrcanju peš potniki zapustijo terminal in gredo peš prek ploščadi, da se vkrcajo na letalo.

45

(46)  Svetovalec je na primer priporočil, naj se na letališču vzpostavi veriga s hitro prehrano, da se zadosti zahtevam znatnega števila potnikov, ki potujejo z nizkocenovnimi prevozniki.

46

(47)  V tistem času je bil promet letališča Tempelhof zelo skromen v primerjavi s prometom na drugih dveh berlinskih letališčih.

47

(48)  Glej uvodni izjavi 9 in 14.

48

(49)  Sklep o začetku postopka, odstavki 69 do 71.

49

(50)  Zadeva T-128/98, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3929, potrjena z zadevo C-82/01 P, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-9297, točke 75–79.

50

(51)  Ustrezno merilo za datum, na katerega se šteje, da je bil morebiten ukrep pomoči odobren, je datum pravno zavezujočega instrumenta, s katerim javni organi odobrijo zadevni ukrep prejemniku pomoči. Glej zadevo T-358/94, Compagnie Nationale Air France proti Komisiji, Recueil 1996, str. II-2109, točka 79; zadevo T-109/01, Fleuren Compost BV proti Komisiji, Recueil 2004, str. II-127, točka 74, združeni zadevi T-362/05 in T-363/05, Nuova Agricast proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-297, točka 80, in združeni zadevi T-427/04 in T-17/05, Francoska republika in France Télécom proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. II-4315, točka 321.

51

(52)  Sklep Komisije z dne 3. oktobra 2012 v zadevi C 38/2008 o terminalu 2 münchenskega letališča (UL L 319, 29.11.2013, str. 8), uvodne izjave 74 do 81.

52

(53)  Sporočilo Komisije državam članicam „Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS o javnih podjetjih v predelovalni industriji“ (UL C 307, 13.11.1993, str. 3), odstavek 29.

53

(54)  Glej opombo 42.

54

(55)  Glej zlasti uvodno izjavo 82 odločitve v zadevi NN 25/09 (ex N 167/09).

55

(56)  Glej zlasti uvodno izjavo 78 odločitve v zadevi NN 25/09 (ex N 167/09).

56

(57)  Ob predpostavki, da se lahko letališče Schönefeld šteje za podjetje v skupini FBS, čeprav ni ločen pravni subjekt, in bi lahko prejelo državno pomoč „od“ družbe FBS.

57

(58)  Zadeva T-196/04, Ryanair Ltd proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643.

58

(59)  Kot so znižanje plačil ali pristojbin ob uvedbi nove povezave ali povečanju pogostosti letov ali pa nepovratna sredstva za trženje, ki krijejo del stroškov trženja letalskega prevoznika, na primer ob uvedbi nove povezave.

59

(60)  Te spodbude se predlagajo z dvostranskimi dogovori ali shemami finančnih spodbud na podlagi parametrov, kot je število potnikov, določijo pa se z objavljenim pravnim aktom, kot je seznam pristojbin.

60

(61)  Sodba v zadevi Charleroi, točka 101.

61

(62)  Komisija je podoben pristop uporabila v svojem Sklepu C(2011) 3497 z dne 24. maja 2011 o začetku formalnega postopka preiskave v zadevi SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) – Romunija – Mednarodno letališče Temišvar – Wizz Air (UL C 270, 13.9.2011, str. 11). Glej tudi uvodno izjavo 129, v kateri je Komisija navedla, da „[je treba v] [...] skladu z uveljavljeno sodno prakso [...] oceniti, ali bi zasebni upravljavec letališča v podobnih okoliščinah sprejel enak ali podoben trgovinski dogovor kot letališče Temišvar, zlasti ob upoštevanju razpoložljivih podatkov in predvidenega razvoja v času teh vložkov.“

62

(63)  Tj. prihodki, ki jih upravljavec letališča prejme zaradi dodatne trgovinske dejavnosti avtomobilskih parkirišč, trgovin, restavracij itd., ustvarijo pa jih dodatni potniki.

63

(64)  Različne povezave lahko privabijo različne profile potnikov, zlasti glede nakupovalnih navad na letališčih, in letališču nudijo ustrezne možnosti za ustvarjanje prihodka, ki ni povezan z letalstvom. Dve različni povezavi imata zato lahko različen učinek na prihodke, ki jih prejema upravljavec letališča.

64

(65)  Cilj nizkocenovnih prevoznikov je, da svojim strankam nudijo čim nižje prevoznine, zato na upravljavce letališč pritiskajo bolj kot tradicionalni prevozniki, da bi pridobili nizke letališke pristojbine.

65

(66)  Kot so sheme popustov na število potnikov, spodbude za pogostost in spodbude za namembni kraj, vključene v seznam iz leta 2004.

66

(67)  To vprašanje se pojavi zlasti v zvezi z dogovorom z družbo easyJet iz leta 2003, ki je bil sklenjen v času veljavnosti seznama iz leta 2003 in je očitno odstopal od njegovih pogojev (glej uvodno izjavo 42). Poleg tega so bili prvi dogovor z družbo Ryanair, prvi dogovor z družbo Germanwings ter dogovora z družbama Volare in V-Bird sklenjeni v času veljavnosti seznama iz leta 2003, zagotovili pa so plačilo nepovratnih sredstev, ki niso bila določena v seznamu (glej uvodno izjavo 48). Podobno so bili dogovori z družbami Aer Lingus, Icelandair in Norwegian Air Shuttle sklenjeni v času veljavnosti seznama iz leta 2004, zagotovili pa so nepovratna sredstva za kritje dela stroškov trženja zadevnih prevoznikov, ki jih je plačala družba FBS, kar prav tako ni bilo določeno v seznamu (glej uvodno izjavo 49).

67

(68)  Sodba v zadevi Charleroi, točka 98.

68

(69)  Sodba v zadevi Charleroi, točka 59.

69

(70)  Na podlagi modela ocenjevanja dolgoročnih sredstev je formula za izračun diskontne stopnje „ra“:

70

Formula

kjer je:

| rrf | = | stopnja donosa na netvegani vrednostni papir, |
| --- | --- | --- |
| rm | = | pričakovana stopnja donosa splošnega trga, |
| Ba | = | beta sredstva. |

rrf

=

stopnja donosa na netvegani vrednostni papir,

rm

=

pričakovana stopnja donosa splošnega trga,

Ba

=

beta sredstva.

(71)  Edini dogovor z nizkocenovnim prevoznikom, ki je vključen v formalni postopek preiskave, vendar ni naveden v preglednici 11.

71

(72)  Študija drugega strokovnjaka, preglednica 2, stran 22.

72

(73)  Kot je dogovor z družbo easyJet iz leta 2003.

73

---

| 1.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/37

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/507

z dne 16. septembra 2014

o ukrepu SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007), ki ga je izvedla Nemčija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6411)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Družba Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba NEUWOGES) je 30. marca 2007 pri Komisiji vložila pritožbo na podlagi člena 20(2) Uredbe Sveta št. 659/1999 (2), v kateri navaja, da je bilo družbama Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG in Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG (v nadaljnjem besedilu: družba BAVARIA 1 in družba BAVARIA 2; skupaj: družba BAVARIA) dodeljena nezakonita državna pomoč, in sicer s pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (Erbbaurechtsvertrag, v nadaljnjem besedilu: zakupna in prodajna pogodba) ter splošno pogodbo o upravljanju (Generalverwaltervertrag). Družba NEUWOGES je zahtevala začetek formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(1)

Družba Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: družba NEUWOGES) je 30. marca 2007 pri Komisiji vložila pritožbo na podlagi člena 20(2) Uredbe Sveta št. 659/1999 (2), v kateri navaja, da je bilo družbama Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG in Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG (v nadaljnjem besedilu: družba BAVARIA 1 in družba BAVARIA 2; skupaj: družba BAVARIA) dodeljena nezakonita državna pomoč, in sicer s pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (Erbbaurechtsvertrag, v nadaljnjem besedilu: zakupna in prodajna pogodba) ter splošno pogodbo o upravljanju (Generalverwaltervertrag). Družba NEUWOGES je zahtevala začetek formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU.

| (2) | Komisija je 6. avgusta 2007, 14. maja 2008, 6. aprila 2009 in 3. februarja 2012 nemške organe pozvala, naj predložijo dodatne informacije. Nemški organi so odgovorili 4. septembra 2007, 12. oktobra 2007, 17. oktobra 2007, 11. julija 2008, 14. julija 2008, 12. decembra 2008, 30. junija 2009 in 28. februarja 2012. Družba NEUWOGES je pripombe predložila 30. maja 2007, 5. novembra 2007, 26. februarja 2008, 15. julija 2008, 30. septembra 2008, 18. decembra 2008, 6. marca 2009, 4. junija 2009, 15. julija 2009, 26. avgusta 2009, 22. septembra 2009 in 19. januarja 2012. Družba BAVARIA je pripombe predložila 13. maja 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 6. avgusta 2007, 14. maja 2008, 6. aprila 2009 in 3. februarja 2012 nemške organe pozvala, naj predložijo dodatne informacije. Nemški organi so odgovorili 4. septembra 2007, 12. oktobra 2007, 17. oktobra 2007, 11. julija 2008, 14. julija 2008, 12. decembra 2008, 30. junija 2009 in 28. februarja 2012. Družba NEUWOGES je pripombe predložila 30. maja 2007, 5. novembra 2007, 26. februarja 2008, 15. julija 2008, 30. septembra 2008, 18. decembra 2008, 6. marca 2009, 4. junija 2009, 15. julija 2009, 26. avgusta 2009, 22. septembra 2009 in 19. januarja 2012. Družba BAVARIA je pripombe predložila 13. maja 2008.

| (3) | Deželno sodišče v Rostocku (Landgericht Rostock) je 28. novembra 2008 podalo svojo sodbo glede postopka pred sodiščem med družbama BAVARIA in NEUWOGES. Družba BAVARIA je družbo NEUWOGES tožila zaradi neizpolnitve pogodbe, sklenjene med obema strankama, družba NEUWOGES pa je trdila, da je pogodba vključevala nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, zaradi česar je nična. Deželno sodišče v Rostocku je ugotovilo, da družbi BAVARIA ni bila dodeljena nobena prednost, zato državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ni bila prisotna. Družba NEUWOGES se je na sodbo pritožila, postopek pred višjim deželnim sodiščem v Rostocku (Oberlandesgericht Rostock) pa še poteka. Družba BAVARIA je poleg tega začela postopek pred upravnim sodiščem v Greifswaldu (Verwaltungsgericht Greifswald), s katerim je poskušala doseči izdajo odločbe za dostop do vse dokumentacije, ki sta jo imela družba NEUWOGES ali mesto Neubrandenburg v zvezi z zadevnima pogodbama. Postopek še poteka. |
| --- | --- |

(3)

Deželno sodišče v Rostocku (Landgericht Rostock) je 28. novembra 2008 podalo svojo sodbo glede postopka pred sodiščem med družbama BAVARIA in NEUWOGES. Družba BAVARIA je družbo NEUWOGES tožila zaradi neizpolnitve pogodbe, sklenjene med obema strankama, družba NEUWOGES pa je trdila, da je pogodba vključevala nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, zaradi česar je nična. Deželno sodišče v Rostocku je ugotovilo, da družbi BAVARIA ni bila dodeljena nobena prednost, zato državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ni bila prisotna. Družba NEUWOGES se je na sodbo pritožila, postopek pred višjim deželnim sodiščem v Rostocku (Oberlandesgericht Rostock) pa še poteka. Družba BAVARIA je poleg tega začela postopek pred upravnim sodiščem v Greifswaldu (Verwaltungsgericht Greifswald), s katerim je poskušala doseči izdajo odločbe za dostop do vse dokumentacije, ki sta jo imela družba NEUWOGES ali mesto Neubrandenburg v zvezi z zadevnima pogodbama. Postopek še poteka.

| (4) | Družba NEUWOGES je od Komisije z dopisom z dne 4. junija 2009 zahtevala, naj v skladu s členom 265(2) PDEU v dveh mesecih začne formalni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(4)

Družba NEUWOGES je od Komisije z dopisom z dne 4. junija 2009 zahtevala, naj v skladu s členom 265(2) PDEU v dveh mesecih začne formalni postopek preiskave.

| (5) | Komisija je družbi NEUWOGES z dopisom z dne 29. julija 2009 posredovala svojo predhodno oceno, v kateri je ugotovila, da pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošna pogodba o upravljanju ne pomenita pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je družbi NEUWOGES z dopisom z dne 29. julija 2009 posredovala svojo predhodno oceno, v kateri je ugotovila, da pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošna pogodba o upravljanju ne pomenita pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (6) | Družba NEUWOGES je z dopisom z dne 26. avgusta 2009 nasprotovala oceni dejstev, ki jo je podala Komisija, in slednjo pozvala, naj v dveh tednih začne formalni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(6)

Družba NEUWOGES je z dopisom z dne 26. avgusta 2009 nasprotovala oceni dejstev, ki jo je podala Komisija, in slednjo pozvala, naj v dveh tednih začne formalni postopek preiskave.

| (7) | Komisija je družbo NEUWOGES z dopisom z dne 15. septembra 2009 obvestila, da bo poslala nov dopis z oceno najnovejših pripomb, ki jih je predložila družba NEUWOGES. Slednja je Komisijo z dopisom z dne 22. septembra 2009 obvestila, da se ne strinja z njenim predlogom. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je družbo NEUWOGES z dopisom z dne 15. septembra 2009 obvestila, da bo poslala nov dopis z oceno najnovejših pripomb, ki jih je predložila družba NEUWOGES. Slednja je Komisijo z dopisom z dne 22. septembra 2009 obvestila, da se ne strinja z njenim predlogom.

| (8) | Družba NEUWOGES je 9. oktobra 2009 začela postopek pred Splošnim sodiščem in zahtevala, naj sklep Komisije, ki naj bi ga vseboval dopis Komisije z dne 29. julija 2009, razglasi za ničen ali pa naj razglasi, da je Komisija z zavrnitvijo zahteve glede začetka formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU opustila ukrepanje. Splošno sodišče je 9. januarja 2012 ničnostno tožbo zavrglo kot nedopustno, tožbo zaradi opustitve ukrepanja pa kot neutemeljeno (3). |
| --- | --- |

(8)

Družba NEUWOGES je 9. oktobra 2009 začela postopek pred Splošnim sodiščem in zahtevala, naj sklep Komisije, ki naj bi ga vseboval dopis Komisije z dne 29. julija 2009, razglasi za ničen ali pa naj razglasi, da je Komisija z zavrnitvijo zahteve glede začetka formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU opustila ukrepanje. Splošno sodišče je 9. januarja 2012 ničnostno tožbo zavrglo kot nedopustno, tožbo zaradi opustitve ukrepanja pa kot neutemeljeno (3).

| (9) | Družba NEUWOGES je Komisijo z dopisom z dne 19. januarja 2012 ponovno pozvala, naj začne formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(9)

Družba NEUWOGES je Komisijo z dopisom z dne 19. januarja 2012 ponovno pozvala, naj začne formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 nemške organe obvestila o svojem sklepu, da začne formalni postopek preiskave. Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu. Družba NEUWOGES se je 22. marca 2012 pritožila na odločbo Splošnega sodišča z dne 9. januarja 2012. Sodišče je 15. novembra 2012 pritožno zavrnilo kot brezpredmetno (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 nemške organe obvestila o svojem sklepu, da začne formalni postopek preiskave. Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu. Družba NEUWOGES se je 22. marca 2012 pritožila na odločbo Splošnega sodišča z dne 9. januarja 2012. Sodišče je 15. novembra 2012 pritožno zavrnilo kot brezpredmetno (5).

| (11) | Komisija je pripombe družbe NEUWOGES prejela 17. julija 2012, 2. oktobra 2012, 4. aprila 2013 in 15. aprila 2014, pripombe družbe BAVARIA pa 18. junija 2012 in 22. aprila 2013. Navedene pripombe so bile nemškim organom posredovane 7. avgusta 2012 in 16. septembra 2013. Mesto Neubrandenburg je v imenu nemške vlade pripombe predložilo 23. julija 2012 in 28. septembra 2012, dežela Berlin pa 16. maja 2012, 28. septembra 2012 in 30. septembra 2013. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je pripombe družbe NEUWOGES prejela 17. julija 2012, 2. oktobra 2012, 4. aprila 2013 in 15. aprila 2014, pripombe družbe BAVARIA pa 18. junija 2012 in 22. aprila 2013. Navedene pripombe so bile nemškim organom posredovane 7. avgusta 2012 in 16. septembra 2013. Mesto Neubrandenburg je v imenu nemške vlade pripombe predložilo 23. julija 2012 in 28. septembra 2012, dežela Berlin pa 16. maja 2012, 28. septembra 2012 in 30. septembra 2013.

2.   OPIS UKREPOV

| (12) | Družba NEUWOGES je delniška družba nemškega prava. Mesto Neubrandenburg ima v lasti 100-odstoten delež družbe. Družba NEUWOGES si prizadeva za zagotavljanje cenovno dostopnih stanovanj velikemu delu prebivalstva v Neubrandenburgu in okolici. V lasti ima 33 % vseh stanovanj v mestu Neubrandenburg. Družbi BAVARIA 1 in BAVARIA 2 sta nepremičninski družbi, ki sta bili ustanovljeni zlasti za posle z družbo NEUWOGES in sta v večinski lasti zaprtih nepremičninskih skladov. Družba BAVARIA 1 je v lasti sklada BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) in družbe BAVARIA Immobilien Management GmbH i.I (6 %), družba BAVARIA 2 pa je v celoti v lasti sklada Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Deleži skladov BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG in Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn so v lasti zasebnih vlagateljev. Oba sklada je ustanovila in tržila družba Berliner Immobilien Holding GmbH, ki je bila do 1. januarja 2006 v lasti banke Bankgesellschaft Berlin, od takrat pa je neposredno in v celoti v lasti dežele Berlin. |
| --- | --- |

(12)

Družba NEUWOGES je delniška družba nemškega prava. Mesto Neubrandenburg ima v lasti 100-odstoten delež družbe. Družba NEUWOGES si prizadeva za zagotavljanje cenovno dostopnih stanovanj velikemu delu prebivalstva v Neubrandenburgu in okolici. V lasti ima 33 % vseh stanovanj v mestu Neubrandenburg. Družbi BAVARIA 1 in BAVARIA 2 sta nepremičninski družbi, ki sta bili ustanovljeni zlasti za posle z družbo NEUWOGES in sta v večinski lasti zaprtih nepremičninskih skladov. Družba BAVARIA 1 je v lasti sklada BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) in družbe BAVARIA Immobilien Management GmbH i.I (6 %), družba BAVARIA 2 pa je v celoti v lasti sklada Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Deleži skladov BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG in Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn so v lasti zasebnih vlagateljev. Oba sklada je ustanovila in tržila družba Berliner Immobilien Holding GmbH, ki je bila do 1. januarja 2006 v lasti banke Bankgesellschaft Berlin, od takrat pa je neposredno in v celoti v lasti dežele Berlin.

| (13) | Družba NEUWOGES je med drugim lastnik več zemljišč v Neubrandenburgu, na katerih je dvanajst stanovanjskih blokov s skupno 557 stanovanji in nekaj poslovnimi enotami. Družbi NEUWOGES in BAVARIA sta 21. januarja 1998 sklenili pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju (v nadaljnjem besedilu: zadevni pogodbi; skupaj: posel prodaje in povratnega zakupa). |
| --- | --- |

(13)

Družba NEUWOGES je med drugim lastnik več zemljišč v Neubrandenburgu, na katerih je dvanajst stanovanjskih blokov s skupno 557 stanovanji in nekaj poslovnimi enotami. Družbi NEUWOGES in BAVARIA sta 21. januarja 1998 sklenili pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju (v nadaljnjem besedilu: zadevni pogodbi; skupaj: posel prodaje in povratnega zakupa).

2.1   POGODBA O DOLGOROČNEM ZAKUPU Z MOŽNOSTJO NAKUPA

| (14) | Družbi NEUWOGES in BAVARIA sta 21. januarja 1998 sklenili pogodbo za zakup zemljišča in pogodbo za prodajo stavb za 12 stavb s skupno 557 stanovanji. Družba BAVARIA je na podlagi navedene pogodbe zemljišče zakupila za 75 let in kupila stavbe. |
| --- | --- |

(14)

Družbi NEUWOGES in BAVARIA sta 21. januarja 1998 sklenili pogodbo za zakup zemljišča in pogodbo za prodajo stavb za 12 stavb s skupno 557 stanovanji. Družba BAVARIA je na podlagi navedene pogodbe zemljišče zakupila za 75 let in kupila stavbe.

| (15) | Pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je sestavljena iz dveh glavnih delov:






  a. | Prvič, družba BAVARIA se je zavezala, da bo družbi NEUWOGES plačala skupno [...] EUR (6)
   (7), od tega je bilo [...] EUR kapitalizirane najemnine za zemljišče za obdobje do 31. decembra 2028, [...] EUR pa je bila nakupna cena za stavbe. |
| --- | --- | --- |

(15)

Pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je sestavljena iz dveh glavnih delov:

a.

Prvič, družba BAVARIA se je zavezala, da bo družbi NEUWOGES plačala skupno [...] EUR (6)
   (7), od tega je bilo [...] EUR kapitalizirane najemnine za zemljišče za obdobje do 31. decembra 2028, [...] EUR pa je bila nakupna cena za stavbe.

| b. | Družba BAVARIA bo morala od 1. januarja 2029 plačevati letno najemnino za zemljišče v višini [...] % sedanje vrednosti zemljišča, ki je bila izračunana na [...] EUR na m2 ali [...] EUR na leto, in sicer 10 let. Za preostali čas veljavnosti pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je predvideno, da se bo najemnina prilagodila v skladu z gibanjem indeksa skupnih življenjskih stroškov, če bo ta nihal za več kot [...] %. |
| --- | --- |

b.

Družba BAVARIA bo morala od 1. januarja 2029 plačevati letno najemnino za zemljišče v višini [...] % sedanje vrednosti zemljišča, ki je bila izračunana na [...] EUR na m2 ali [...] EUR na leto, in sicer 10 let. Za preostali čas veljavnosti pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je predvideno, da se bo najemnina prilagodila v skladu z gibanjem indeksa skupnih življenjskih stroškov, če bo ta nihal za več kot [...] %.

| (16) | Strokovnjaki družbe NEUWOGES so leta 1997, tj. pred sklenitvijo pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa z družbo BAVARIA, ocenili vrednost nepremičnine (stavb in zemljišča). V skladu s to cenitvijo je bila nepremičnina vredna [...] EUR. Družba NEUWOGES je leta 2007 pri zunanjem strokovnjaku naknadno naročila izračun tržne vrednosti nepremičnine v letu 1997. V cenitvi iz leta 2007 je bila vrednost nepremičnine v letu 1997 ocenjena na [...] EUR. |
| --- | --- |

(16)

Strokovnjaki družbe NEUWOGES so leta 1997, tj. pred sklenitvijo pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa z družbo BAVARIA, ocenili vrednost nepremičnine (stavb in zemljišča). V skladu s to cenitvijo je bila nepremičnina vredna [...] EUR. Družba NEUWOGES je leta 2007 pri zunanjem strokovnjaku naknadno naročila izračun tržne vrednosti nepremičnine v letu 1997. V cenitvi iz leta 2007 je bila vrednost nepremičnine v letu 1997 ocenjena na [...] EUR.

Zakon o odpisu podedovanega dolga (Altschuldenhilfegesetz)

| (17) | Pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je bila sklenjena v okviru zakona o odpisu podedovanega dolga (8). Po združitvi Nemčije leta 1990 so bile nekdanje „ljudske nepremičninske družbe“ v Vzhodni Nemčiji vključene kot pravno ločene občinske nepremičninske družbe. Sredstva in obveznosti starih subjektov so se prenesli na te nove družbe, kar je zanje pomenilo veliko breme. Da bi se nepremičninskim družbam omogočilo dolgoročno uspešno poslovanje, je zvezni zakonodajalec sprejel zakon o odpisu podedovanega dolga, ki je začel veljati 27. junija 1993. |
| --- | --- |

(17)

Pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je bila sklenjena v okviru zakona o odpisu podedovanega dolga (8). Po združitvi Nemčije leta 1990 so bile nekdanje „ljudske nepremičninske družbe“ v Vzhodni Nemčiji vključene kot pravno ločene občinske nepremičninske družbe. Sredstva in obveznosti starih subjektov so se prenesli na te nove družbe, kar je zanje pomenilo veliko breme. Da bi se nepremičninskim družbam omogočilo dolgoročno uspešno poslovanje, je zvezni zakonodajalec sprejel zakon o odpisu podedovanega dolga, ki je začel veljati 27. junija 1993.

| (18) | Občinskim nepremičninskim družbam v Vzhodni Nemčiji se je lahko na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga z vložitvijo zahtevka odpisal dolg. Na podlagi oddelkov 4(1) in 4(2) zakona se je lahko pri dolgu, ki je presegal 76,69 EUR na m2, odpisalo največ 434,60 EUR na m2. Nepremičninska družba je morala v zameno prevzeti nekatere obveznosti, in sicer si je morala zlasti razumno prizadevati za privatizacijo 15 % svojih stanovanj (oddelek 4(5)(1) skupaj z oddelkom 5), imeti je morala poslovni načrt, v katerem je bila predvidena hitra privatizacija, posodobitev in prenova njenih stanovanj (oddelek 4(5)(2)), ter poročati o svojem programu naložb in privatizaciji (oddelki od 4(5) do 4(7)). V skladu z različico zakona, ki je veljala v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998), so morale nepremičninske družbe svojo obveznost privatizacije izpolniti do 31. decembra 2003. Če nepremičninska družba ni izpolnila svoje obveznosti privatizacije (tj. si za to ni razumno prizadevala), je bilo treba dodeljeni odpis dolga povrniti. |
| --- | --- |

(18)

Občinskim nepremičninskim družbam v Vzhodni Nemčiji se je lahko na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga z vložitvijo zahtevka odpisal dolg. Na podlagi oddelkov 4(1) in 4(2) zakona se je lahko pri dolgu, ki je presegal 76,69 EUR na m2, odpisalo največ 434,60 EUR na m2. Nepremičninska družba je morala v zameno prevzeti nekatere obveznosti, in sicer si je morala zlasti razumno prizadevati za privatizacijo 15 % svojih stanovanj (oddelek 4(5)(1) skupaj z oddelkom 5), imeti je morala poslovni načrt, v katerem je bila predvidena hitra privatizacija, posodobitev in prenova njenih stanovanj (oddelek 4(5)(2)), ter poročati o svojem programu naložb in privatizaciji (oddelki od 4(5) do 4(7)). V skladu z različico zakona, ki je veljala v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998), so morale nepremičninske družbe svojo obveznost privatizacije izpolniti do 31. decembra 2003. Če nepremičninska družba ni izpolnila svoje obveznosti privatizacije (tj. si za to ni razumno prizadevala), je bilo treba dodeljeni odpis dolga povrniti.

| (19) | Določen odstotek prihodka, ki je presegal 76,69 EUR na m2 in ga je nepremičninska družba pridobila prek privatizacije, je bilo treba prenesti na „sklad za odpis podedovanega dolga“ (Erblastentilgungsfonds). V zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) je bilo treba v skladu z oddelkom 5(2) zakona o odpisu podedovanega dolga za privatizacije do 31. decembra 1998 prenesti 45 % zadevnega prihodka. Za privatizacije do 31. decembra 2000 oziroma 31. decembra 2003 je bilo treba prenesti 50- oziroma 55-odstotni delež. Če je privatizacija potekala v obliki uveljavljanja pravice do dolgoročnega zakupa z možnostjo nakupa (namesto neposredne prodaje stavb in zemljišča), se je kot prihodek, na podlagi katerega so se izračunale obveznosti prenosa, štela prodajna cena stavb in odkupna vrednost dogovorjene najemnine za zemljišče (oddelek 5(2) zakona o odpisu podedovanega dolga). |
| --- | --- |

(19)

Določen odstotek prihodka, ki je presegal 76,69 EUR na m2 in ga je nepremičninska družba pridobila prek privatizacije, je bilo treba prenesti na „sklad za odpis podedovanega dolga“ (Erblastentilgungsfonds). V zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) je bilo treba v skladu z oddelkom 5(2) zakona o odpisu podedovanega dolga za privatizacije do 31. decembra 1998 prenesti 45 % zadevnega prihodka. Za privatizacije do 31. decembra 2000 oziroma 31. decembra 2003 je bilo treba prenesti 50- oziroma 55-odstotni delež. Če je privatizacija potekala v obliki uveljavljanja pravice do dolgoročnega zakupa z možnostjo nakupa (namesto neposredne prodaje stavb in zemljišča), se je kot prihodek, na podlagi katerega so se izračunale obveznosti prenosa, štela prodajna cena stavb in odkupna vrednost dogovorjene najemnine za zemljišče (oddelek 5(2) zakona o odpisu podedovanega dolga).

| (20) | Leta 1995 je postalo jasno, da se s prvotno predvideno obliko privatizacije, tj. prodajo najemnikom, ne bo dosegel 15-odstotni delež privatizacije. Banka za obnovo (Kreditanstalt für Wiederaufbau), ki je bila zadolžena za upravljanje programa za odpis dolga, je zato začela sprejemati t. i. „privatizacijo prek posrednika“ (9). Nepremičninska družba je lahko na podlagi tega modela, ki naj bi se uporabil le, če 15-odstotnega deleža predvidoma ne bi bilo mogoče doseči z neposredno privatizacijo, večstanovanjske stavbe prodala skupaj poslovnemu kupcu. Da bi se prodaja lahko upoštevala v obveznost nepremičninske družbe glede 15-odstotnega deleža privatizacije, je moral poslovni kupec sprejeti obveznost, da bo posodobil stavbe in najemnikom poskušal prodati čim več stanovanj (najmanj tretjino) (10). Če se je po podanih zavezujočih ponudbah za prodajo za nakup zanimala manj kot tretjina najemnikov, je lahko poslovni kupec iz obveznosti privatizacije izvzel 60 % stanovanj ter tako svojo obveznost omejil na privatizacijo ene tretjine od ostalih 40 % stanovanj (11). |
| --- | --- |

(20)

Leta 1995 je postalo jasno, da se s prvotno predvideno obliko privatizacije, tj. prodajo najemnikom, ne bo dosegel 15-odstotni delež privatizacije. Banka za obnovo (Kreditanstalt für Wiederaufbau), ki je bila zadolžena za upravljanje programa za odpis dolga, je zato začela sprejemati t. i. „privatizacijo prek posrednika“ (9). Nepremičninska družba je lahko na podlagi tega modela, ki naj bi se uporabil le, če 15-odstotnega deleža predvidoma ne bi bilo mogoče doseči z neposredno privatizacijo, večstanovanjske stavbe prodala skupaj poslovnemu kupcu. Da bi se prodaja lahko upoštevala v obveznost nepremičninske družbe glede 15-odstotnega deleža privatizacije, je moral poslovni kupec sprejeti obveznost, da bo posodobil stavbe in najemnikom poskušal prodati čim več stanovanj (najmanj tretjino) (10). Če se je po podanih zavezujočih ponudbah za prodajo za nakup zanimala manj kot tretjina najemnikov, je lahko poslovni kupec iz obveznosti privatizacije izvzel 60 % stanovanj ter tako svojo obveznost omejil na privatizacijo ene tretjine od ostalih 40 % stanovanj (11).

Družba NEUWOGES in zakon o odpisu podedovanega dolga

| (21) | Banka za obnovo je za pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa nazadnje priznala, da na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga pomeni zadevno „privatizacijo prek posrednika“. Sklenitev posla prodaje in povratnega zakupa je torej pripomogla k temu, da je družba NEUWOGES izpolnila obveznost privatizacije na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga. Vendar ni jasno in je sporno, v kolikšni meri je ta zakon vplival na poslovne premisleke, na podlagi katerih se je družba NEUWOGES odločila za sklenitev pogodb, in ali je treba odpis dolga družbi NEUWOGES v skladu z zakonom upoštevati pri presoji, ali je posel prodaje in povratnega zakupa pomenil pomoč za družbo BAVARIA. |
| --- | --- |

(21)

Banka za obnovo je za pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa nazadnje priznala, da na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga pomeni zadevno „privatizacijo prek posrednika“. Sklenitev posla prodaje in povratnega zakupa je torej pripomogla k temu, da je družba NEUWOGES izpolnila obveznost privatizacije na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga. Vendar ni jasno in je sporno, v kolikšni meri je ta zakon vplival na poslovne premisleke, na podlagi katerih se je družba NEUWOGES odločila za sklenitev pogodb, in ali je treba odpis dolga družbi NEUWOGES v skladu z zakonom upoštevati pri presoji, ali je posel prodaje in povratnega zakupa pomenil pomoč za družbo BAVARIA.

| (22) | Družbi NEUWOGES je bil po lastnih navedbah skupno odpisan dolg v višini [...] EUR (12). Družba NEUWOGES je navedla, da je bilo del skupnega odpisanega dolga, ki ga je prejela, težko pripisati poslu prodaje in povratnega zakupa, saj je bil na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga dolg odpisan le, če je nepremičninska družba v celoti izpolnila svojo obveznost privatizacije. Če se je del prejetega skupnega odpisanega dolga pripisal posamezni privatizaciji na podlagi deleža teh privatizacij v skupni obveznosti privatizacije družbe NEUWOGES, se je lahko skupni bruto odpis dolga v višini [...] EUR matematično pripisal poslu prodaje in povratnega zakupa. Od prihodka, ustvarjenega s prodajo družbi BAVARIA, je bilo treba [...] EUR prenesti na sklad za odpisani podedovani dolg, družbi NEUWOGES pa je ostal matematični neto odpis v višini [...] EUR (13). |
| --- | --- |

(22)

Družbi NEUWOGES je bil po lastnih navedbah skupno odpisan dolg v višini [...] EUR (12). Družba NEUWOGES je navedla, da je bilo del skupnega odpisanega dolga, ki ga je prejela, težko pripisati poslu prodaje in povratnega zakupa, saj je bil na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga dolg odpisan le, če je nepremičninska družba v celoti izpolnila svojo obveznost privatizacije. Če se je del prejetega skupnega odpisanega dolga pripisal posamezni privatizaciji na podlagi deleža teh privatizacij v skupni obveznosti privatizacije družbe NEUWOGES, se je lahko skupni bruto odpis dolga v višini [...] EUR matematično pripisal poslu prodaje in povratnega zakupa. Od prihodka, ustvarjenega s prodajo družbi BAVARIA, je bilo treba [...] EUR prenesti na sklad za odpisani podedovani dolg, družbi NEUWOGES pa je ostal matematični neto odpis v višini [...] EUR (13).

2.2   SPLOŠNA POGODBA O UPRAVLJANJU

| (23) | Družbi BAVARIA in NEUWOGES sta 21. januarja 1998 podpisali tudi splošno pogodbo o upravljanju, s katero je družba NEUWOGES dejansko zakupila stavbe. Družba NEUWOGES na podlagi te pogodbe ostaja odgovorna za upravljanje in poslovno izkoriščanje zadevnih stavb nadaljnjih 30 let. Ves prihodek od oddajanja stavb ostane družbi NEUWOGES. Slednja se je v zameno za te pravice do uporabe zavezala, da bo do zaključka posodobitve plačevala vnaprej določene mesečne obroke zakupnine v višini [...] EUR ([...] EUR letno), nato pa v višini [...] EUR ([...] EUR letno). Obrok zakupnine se je od 1. januarja 2000 zvišal za [...] % letno. |
| --- | --- |

(23)

Družbi BAVARIA in NEUWOGES sta 21. januarja 1998 podpisali tudi splošno pogodbo o upravljanju, s katero je družba NEUWOGES dejansko zakupila stavbe. Družba NEUWOGES na podlagi te pogodbe ostaja odgovorna za upravljanje in poslovno izkoriščanje zadevnih stavb nadaljnjih 30 let. Ves prihodek od oddajanja stavb ostane družbi NEUWOGES. Slednja se je v zameno za te pravice do uporabe zavezala, da bo do zaključka posodobitve plačevala vnaprej določene mesečne obroke zakupnine v višini [...] EUR ([...] EUR letno), nato pa v višini [...] EUR ([...] EUR letno). Obrok zakupnine se je od 1. januarja 2000 zvišal za [...] % letno.

2.3   POGODBA O SKUPNEM PAVŠALNEM ZNESKU

| (24) | Družba BAVARIA se je zavezala, da bo posodobila zadevne stavbe, v ta namen pa je sklenila pogodbo o skupnem pavšalnem znesku z družbo BRG Bau-Regie GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba BRG), ki je odvisna družba v 100-odstotni lasti družbe NEUWOGES. Družba BAVARIA je na podlagi te pogodbe družbi BRG plačala pavšalni znesek v višini [...] EUR za dogovorjeno posodobitev. |
| --- | --- |

(24)

Družba BAVARIA se je zavezala, da bo posodobila zadevne stavbe, v ta namen pa je sklenila pogodbo o skupnem pavšalnem znesku z družbo BRG Bau-Regie GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba BRG), ki je odvisna družba v 100-odstotni lasti družbe NEUWOGES. Družba BAVARIA je na podlagi te pogodbe družbi BRG plačala pavšalni znesek v višini [...] EUR za dogovorjeno posodobitev.

3.   UGOTOVITVE NEMČIJE

| (25) | Nemčija je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka pojasnila le, da v tem primeru ne bo podala nobenih pripomb na sklep o začetku postopka. To bo prepustila zadevnima ozemeljskima enotama, tj. mestu Neubrandenburg in deželi Berlin. |
| --- | --- |

(25)

Nemčija je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka pojasnila le, da v tem primeru ne bo podala nobenih pripomb na sklep o začetku postopka. To bo prepustila zadevnima ozemeljskima enotama, tj. mestu Neubrandenburg in deželi Berlin.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1   DRUŽBA NEUWOGES

| (26) | Družba NEUWOGES trdi, da pri sklenitvi zadevnih pogodb ni ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu in je zato družbi BAVARIA dodelila gospodarsko prednost, ki pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Družba NEUWOGES ocenjuje, da je imela zaradi zadevnih pogodb nominalno izgube v višini [...] EUR, po odbitku pa [...] EUR. Po njenem mnenju so te izgube nezdružljiva pomoč družbi BAVARIA. |
| --- | --- |

(26)

Družba NEUWOGES trdi, da pri sklenitvi zadevnih pogodb ni ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu in je zato družbi BAVARIA dodelila gospodarsko prednost, ki pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Družba NEUWOGES ocenjuje, da je imela zaradi zadevnih pogodb nominalno izgube v višini [...] EUR, po odbitku pa [...] EUR. Po njenem mnenju so te izgube nezdružljiva pomoč družbi BAVARIA.

| (27) | Družba NEUWOGES za namen ocenjevanja skladnosti zadevnih pogodb s trgom trdi, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju proučiti ločeno (oddelek 4.1.1). Glede posameznih pogodb trdi, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sklenil niti pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (oddelek 4.1.2) niti splošne pogodbe o upravljanju (oddelek 4.1.3). Nadalje trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu izbral drugačen pristop (oddelek 4.1.4). Trdi tudi, da prednost, podeljena družbi BAVARIA, pomeni prenos državnih sredstev, ki jih je mogoče pripisati mestu Neubrandenburg (oddelek 4.1.5). |
| --- | --- |

(27)

Družba NEUWOGES za namen ocenjevanja skladnosti zadevnih pogodb s trgom trdi, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju proučiti ločeno (oddelek 4.1.1). Glede posameznih pogodb trdi, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sklenil niti pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (oddelek 4.1.2) niti splošne pogodbe o upravljanju (oddelek 4.1.3). Nadalje trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu izbral drugačen pristop (oddelek 4.1.4). Trdi tudi, da prednost, podeljena družbi BAVARIA, pomeni prenos državnih sredstev, ki jih je mogoče pripisati mestu Neubrandenburg (oddelek 4.1.5).

4.1.1   Skupna in ločena ocena zadevnih pogodb

| (28) | Družba NEUWOGES trdi, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju ne glede na to, ali sta bili zadevni pogodbi sklenjeni v skladu z razmerami na trgu, oceniti strogo ločeno. Po mnenju družbe NEUWOGES sta pogodbi pravno neodvisni in naj bi obstajali ločeno. Če naj bi pogodbi dejansko sestavljali eno enoto, bi morali biti po mnenju družbe NEUWOGES obe notarsko overjeni, notarsko overjena pa je bila le pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa. |
| --- | --- |

(28)

Družba NEUWOGES trdi, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju ne glede na to, ali sta bili zadevni pogodbi sklenjeni v skladu z razmerami na trgu, oceniti strogo ločeno. Po mnenju družbe NEUWOGES sta pogodbi pravno neodvisni in naj bi obstajali ločeno. Če naj bi pogodbi dejansko sestavljali eno enoto, bi morali biti po mnenju družbe NEUWOGES obe notarsko overjeni, notarsko overjena pa je bila le pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa.

| (29) | Družba NEUWOGES je na podlagi teh trditev skladnost posamezne pogodbe s trgom ocenila ločeno. |
| --- | --- |

(29)

Družba NEUWOGES je na podlagi teh trditev skladnost posamezne pogodbe s trgom ocenila ločeno.

4.1.2   Pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa

| (30) | Družba NEUWOGES meni, da ob upoštevanju cenitev zadevne nepremičnine (stavb in zemljišča) iz let 1997 in 2007 noben udeleženec v tržnem gospodarstvu pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa z družbo BAVARIA ne bi sklenil po dogovorjeni ceni. Plačilo najemnine za zemljišče, odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, obveznost glede posodobitve ali omejen postopek za zbiranje ponudb ne bi mogli vplivati na to ugotovitev. |
| --- | --- |

(30)

Družba NEUWOGES meni, da ob upoštevanju cenitev zadevne nepremičnine (stavb in zemljišča) iz let 1997 in 2007 noben udeleženec v tržnem gospodarstvu pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa z družbo BAVARIA ne bi sklenil po dogovorjeni ceni. Plačilo najemnine za zemljišče, odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, obveznost glede posodobitve ali omejen postopek za zbiranje ponudb ne bi mogli vplivati na to ugotovitev.

4.1.2.1   Nakupna cena

| (31) | Družba NEUWOGES poudarja, da je družba BAVARIA plačala denarni znesek v višini [...] EUR za stavbe plus [...] EUR kot kapitalizirano najemnino za zemljišče. Poudarja tudi, da je bila v cenitvah iz let 1997 in 2007 celotna vrednost nepremičnine (skupna vrednost zemljišča in stavb) ocenjena na [...] EUR oziroma [...] EUR. Nazadnje opozarja, da je bilo v posamezni cenitvi poleg skupne vrednosti nepremičnine posebej ocenjena tudi vrednost zemljišča (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR) in stavb (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR). |
| --- | --- |

(31)

Družba NEUWOGES poudarja, da je družba BAVARIA plačala denarni znesek v višini [...] EUR za stavbe plus [...] EUR kot kapitalizirano najemnino za zemljišče. Poudarja tudi, da je bila v cenitvah iz let 1997 in 2007 celotna vrednost nepremičnine (skupna vrednost zemljišča in stavb) ocenjena na [...] EUR oziroma [...] EUR. Nazadnje opozarja, da je bilo v posamezni cenitvi poleg skupne vrednosti nepremičnine posebej ocenjena tudi vrednost zemljišča (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR) in stavb (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR).

| (32) | Družba NEUWOGES ob ugotovitvi, da cenitev iz leta 1997 predstavlja realno oceno vrednosti nepremičnine v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998), trdi, da bi bilo treba pri primerjavi upoštevati le ceno, ki jo je družba BAVARIA dejansko plačala za stavbe (namesto cene za stavbe plus kapitalizirane najemnine za zemljišče). Glede na to družba NEUWOGES ugotavlja, da je prejela [...] EUR manj, kot je znašala tržna cena v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Nadalje trdi, da bi bila cena, ki jo je plačala družba BAVARIA, tudi če bi se k prodajni ceni prištel odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, še vedno za 16 % nižja od nižje cenitve iz leta 2007. Po mnenju družbe NEUWOGES je bila cena, ki jo je plačala družba BAVARIA, precej nižja od tržne cene, zato se po tej ceni noben udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi odločil za prodajo. |
| --- | --- |

(32)

Družba NEUWOGES ob ugotovitvi, da cenitev iz leta 1997 predstavlja realno oceno vrednosti nepremičnine v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998), trdi, da bi bilo treba pri primerjavi upoštevati le ceno, ki jo je družba BAVARIA dejansko plačala za stavbe (namesto cene za stavbe plus kapitalizirane najemnine za zemljišče). Glede na to družba NEUWOGES ugotavlja, da je prejela [...] EUR manj, kot je znašala tržna cena v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Nadalje trdi, da bi bila cena, ki jo je plačala družba BAVARIA, tudi če bi se k prodajni ceni prištel odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, še vedno za 16 % nižja od nižje cenitve iz leta 2007. Po mnenju družbe NEUWOGES je bila cena, ki jo je plačala družba BAVARIA, precej nižja od tržne cene, zato se po tej ceni noben udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi odločil za prodajo.

| (33) | V tem okviru družba NEUWOGES poudarja, da se v skladu s „Sporočilom Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“ (14) prodajna cena, ki je do 5 % nižja od cene, izračunane v neodvisni cenitvi, v določenih okoliščinah lahko sprejme kot tržna cena. Trdi, da nasprotno cene, ki je tudi z najbolj pozitivnega vidika vsaj 16 % nižja od najnižje cenitve, ni mogoče sprejeti za tržno ceno. |
| --- | --- |

(33)

V tem okviru družba NEUWOGES poudarja, da se v skladu s „Sporočilom Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“ (14) prodajna cena, ki je do 5 % nižja od cene, izračunane v neodvisni cenitvi, v določenih okoliščinah lahko sprejme kot tržna cena. Trdi, da nasprotno cene, ki je tudi z najbolj pozitivnega vidika vsaj 16 % nižja od najnižje cenitve, ni mogoče sprejeti za tržno ceno.

4.1.2.2   Kapitalizirana najemnina za zemljišče

| (34) | Družba NEUWOGES trdi, da se pri primerjavi cene, ki jo je plačala družba BAVARIA, s cenami, izračunanimi v cenitvah iz let 1997 in 2007 (v katerih je bila ocenjena vrednost popolnega lastništva stavb in zemljišča), kapitalizirana najemnina za prvih 30 let ne bi smela upoštevati. Ta najemnina se plačuje za pravico do uporabe zemljišča za 75 let, ne pa za lastništvo zemljišča, zato je ni mogoče uporabiti pri primerjavi cene, ki jo je za stavbe plačala družba BAVARIA, z eno ali drugo ceno iz cenitev. |
| --- | --- |

(34)

Družba NEUWOGES trdi, da se pri primerjavi cene, ki jo je plačala družba BAVARIA, s cenami, izračunanimi v cenitvah iz let 1997 in 2007 (v katerih je bila ocenjena vrednost popolnega lastništva stavb in zemljišča), kapitalizirana najemnina za prvih 30 let ne bi smela upoštevati. Ta najemnina se plačuje za pravico do uporabe zemljišča za 75 let, ne pa za lastništvo zemljišča, zato je ni mogoče uporabiti pri primerjavi cene, ki jo je za stavbe plačala družba BAVARIA, z eno ali drugo ceno iz cenitev.

4.1.2.3   Odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga

| (35) | Družba NEUWOGES nadalje trdi, da se odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga na podlagi zadevnih pogodb, ki je znašal [...] EUR, pri primerjavi cene, ki jo je plačala družba BAVARIA, s cenami, določenimi v obeh cenitvah, ne sme upoštevati. Razlogi za to so naslednji:






  — | odpis dolga je v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga prednost, ki jo je družbi NEUWOGES dodelila tretja stran (banka za obnovo), ta pa ni povezana s kupcem. Ni razloga za to, da bi moral prodajalec sprejeti ceno, nižjo od tržne, ker bo posel prinesel nekaj dodatnih ugodnosti, ki jih dodeli tretja stran, |
| --- | --- | --- |

(35)

Družba NEUWOGES nadalje trdi, da se odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga na podlagi zadevnih pogodb, ki je znašal [...] EUR, pri primerjavi cene, ki jo je plačala družba BAVARIA, s cenami, določenimi v obeh cenitvah, ne sme upoštevati. Razlogi za to so naslednji:

—

odpis dolga je v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga prednost, ki jo je družbi NEUWOGES dodelila tretja stran (banka za obnovo), ta pa ni povezana s kupcem. Ni razloga za to, da bi moral prodajalec sprejeti ceno, nižjo od tržne, ker bo posel prinesel nekaj dodatnih ugodnosti, ki jih dodeli tretja stran,

| — | družba BAVARIA na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga ni prevzela nobenih obveznosti, ki so bile prej naložene družbi NEUWOGES, kar bi odtehtalo povračilo v obliki nižje prodajne cene. Družba BAVARIA je uradno prevzela obveznost, da bo najemnikom poskusila prodati več stanovanj, vendar je družbo NEUWOGES pooblastila za dejansko izvedbo privatizacije na lastne stroške družbe NEUWOGES, torej ni prevzela nobene dejanske obveznosti. Družba BAVARIA tudi ne bi bila odgovorna, če bi bila prizadevanja za privatizacijo neuspešna, |
| --- | --- |

—

družba BAVARIA na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga ni prevzela nobenih obveznosti, ki so bile prej naložene družbi NEUWOGES, kar bi odtehtalo povračilo v obliki nižje prodajne cene. Družba BAVARIA je uradno prevzela obveznost, da bo najemnikom poskusila prodati več stanovanj, vendar je družbo NEUWOGES pooblastila za dejansko izvedbo privatizacije na lastne stroške družbe NEUWOGES, torej ni prevzela nobene dejanske obveznosti. Družba BAVARIA tudi ne bi bila odgovorna, če bi bila prizadevanja za privatizacijo neuspešna,

| — | odpis dolga je bil povezan z izpolnitvijo obveznosti družbe NEUWOGES glede privatizacije 15 % njenih stanovanj, s poslom z družbo BAVARIA pa je bilo izpolnjenih le 20 % obveznosti privatizacije, zato sorazmerna dodelitev odpisa dolga zaradi posla dejansko (ne pa matematično) ni mogoča. To pomeni, da če družba NEUWOGES ne bi izpolnila celotne obveznosti privatizacije, za posel z družbo BAVARIA na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga ne bi prejela nobene ugodnosti, |
| --- | --- |

—

odpis dolga je bil povezan z izpolnitvijo obveznosti družbe NEUWOGES glede privatizacije 15 % njenih stanovanj, s poslom z družbo BAVARIA pa je bilo izpolnjenih le 20 % obveznosti privatizacije, zato sorazmerna dodelitev odpisa dolga zaradi posla dejansko (ne pa matematično) ni mogoča. To pomeni, da če družba NEUWOGES ne bi izpolnila celotne obveznosti privatizacije, za posel z družbo BAVARIA na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga ne bi prejela nobene ugodnosti,

| — | v najboljšem primeru je morala družba NEUWOGES zaradi posla prodaje in povratnega zakupa v sklad za odpisani podedovani dolg prenesti le primerljivo majhen odstotek prihodka (45 % namesto 50 % ali 55 %), če pogodba ne bi bila sklenjena in bi morala družba iskati drugega kupca, pa bi morda morala v sklad prenesti večji delež prihodka od prodaje, |
| --- | --- |

—

v najboljšem primeru je morala družba NEUWOGES zaradi posla prodaje in povratnega zakupa v sklad za odpisani podedovani dolg prenesti le primerljivo majhen odstotek prihodka (45 % namesto 50 % ali 55 %), če pogodba ne bi bila sklenjena in bi morala družba iskati drugega kupca, pa bi morda morala v sklad prenesti večji delež prihodka od prodaje,

| — | družba NEUWOGES v vsakem primeru trdi, da ji je obveznost privatizacije uspelo izpolniti na stopnji 165 %, torej bi bil odpis dolga potrjen tudi brez posla z družbo BAVARIA. |
| --- | --- |

—

družba NEUWOGES v vsakem primeru trdi, da ji je obveznost privatizacije uspelo izpolniti na stopnji 165 %, torej bi bil odpis dolga potrjen tudi brez posla z družbo BAVARIA.

4.1.2.4   Posodobitev

| (36) | Družba NEUWOGES trdi tudi, da ni imela nobene koristi od posodobitve, ki jo je izvedla družba BAVARIA, saj je bila lastnik stavb družba BAVARIA, ki je imela torej edina korist od posodobitve. |
| --- | --- |

(36)

Družba NEUWOGES trdi tudi, da ni imela nobene koristi od posodobitve, ki jo je izvedla družba BAVARIA, saj je bila lastnik stavb družba BAVARIA, ki je imela torej edina korist od posodobitve.

4.1.2.5   Postopek za zbiranje ponudb

| (37) | Družba NEUWOGES trdi, da omejenega postopka za zbiranje ponudb, ki se je izvedel leta 1997, ni mogoče navajati kot pokazatelja, da je bila cena, ki jo je plačala družba BAVARIA, dejansko tržna cena. Trdi, da postopek za zbiranje ponudb ni bil odprt, pregleden, brezpogojen in nediskriminatoren, zato na njegovi podlagi ni mogoče ugotavljati tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(37)

Družba NEUWOGES trdi, da omejenega postopka za zbiranje ponudb, ki se je izvedel leta 1997, ni mogoče navajati kot pokazatelja, da je bila cena, ki jo je plačala družba BAVARIA, dejansko tržna cena. Trdi, da postopek za zbiranje ponudb ni bil odprt, pregleden, brezpogojen in nediskriminatoren, zato na njegovi podlagi ni mogoče ugotavljati tržne vrednosti.

4.1.3   Splošna pogodba o upravljanju

| (38) | Družba NEUWOGES trdi, da noben udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil podobnega obsega in v podobnem položaju, ne bi sklenil splošne pogodbe o upravljanju, saj je bilo že na začetku jasno, da bo pogodba prinesla znatne izgube. Natančneje, družba NEUWOGES trdi, da je bilo mogoče izgube predvideti že na začetku, saj so izračuni, na katerih je temeljila pogodba, temeljili na predpostavkah glede prihodnjega gibanja na trgu najemnih stanovanj v mestu Neubrandenburg, ki so bile očitno preveč optimistične. Trdi tudi, da razne domnevno podobne pogodbe, ki jih je družba BAVARIA predložila za primerjavo, ne morejo dokazati skladnosti splošne pogodbe o upravljanju s trgom; družba NEUWOGES je to očitno neugodno pogodbo sprejela le iz političnih razlogov, ki pa pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu niso pomembni. |
| --- | --- |

(38)

Družba NEUWOGES trdi, da noben udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil podobnega obsega in v podobnem položaju, ne bi sklenil splošne pogodbe o upravljanju, saj je bilo že na začetku jasno, da bo pogodba prinesla znatne izgube. Natančneje, družba NEUWOGES trdi, da je bilo mogoče izgube predvideti že na začetku, saj so izračuni, na katerih je temeljila pogodba, temeljili na predpostavkah glede prihodnjega gibanja na trgu najemnih stanovanj v mestu Neubrandenburg, ki so bile očitno preveč optimistične. Trdi tudi, da razne domnevno podobne pogodbe, ki jih je družba BAVARIA predložila za primerjavo, ne morejo dokazati skladnosti splošne pogodbe o upravljanju s trgom; družba NEUWOGES je to očitno neugodno pogodbo sprejela le iz političnih razlogov, ki pa pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu niso pomembni.

4.1.3.1   Splošna pogodba o upravljanju ob upoštevanju pričakovanj na trgu

| (39) | Družba NEUWOGES trdi, da osrednje določbe splošne pogodbe o upravljanju, tj. vnaprej določeni mesečni obroki zakupnine, ki se letno zvišajo za [...] %, neindeksiran odbitek stroškov za prvotno približno [...] % za stroške (vključno z [...]-odstotnim tveganjem izgube najemnine) in 30-letna veljavnost pogodbe, ne ustrezajo pogojem, na katere bi pristal udeleženec v tržnem gospodarstvu. Natančneje, družba NEUWOGES trdi, da:






  — | ji je bilo zaradi nizko izračunanega tveganja izgube najemnine v višini le [...] % neto prihodka od najemnin naloženo finančno tveganje, vezano na zmožnost doseganja vsaj [...]-odstotne stopnje zasedenosti, |
| --- | --- | --- |

(39)

Družba NEUWOGES trdi, da osrednje določbe splošne pogodbe o upravljanju, tj. vnaprej določeni mesečni obroki zakupnine, ki se letno zvišajo za [...] %, neindeksiran odbitek stroškov za prvotno približno [...] % za stroške (vključno z [...]-odstotnim tveganjem izgube najemnine) in 30-letna veljavnost pogodbe, ne ustrezajo pogojem, na katere bi pristal udeleženec v tržnem gospodarstvu. Natančneje, družba NEUWOGES trdi, da:

—

ji je bilo zaradi nizko izračunanega tveganja izgube najemnine v višini le [...] % neto prihodka od najemnin naloženo finančno tveganje, vezano na zmožnost doseganja vsaj [...]-odstotne stopnje zasedenosti,

| — | zaradi indeksacije vnaprej določenega obroka zakupnine za [...] % letno nosi finančno tveganje, vezano na zmožnost uvedbe letnih zvišanj najemnin, ki ustrezajo vsaj temu deležu, |
| --- | --- |

—

zaradi indeksacije vnaprej določenega obroka zakupnine za [...] % letno nosi finančno tveganje, vezano na zmožnost uvedbe letnih zvišanj najemnin, ki ustrezajo vsaj temu deležu,

| — | nosi finančno tveganje, vezano na morebitno zvišanje stroškov upravljanja in vzdrževanja, saj se stroški ne indeksirajo neodvisno, zvišanje stroškov pa naj bi bilo mogoče izravnati le z zvišanjem najemnine za [...] % letno, |
| --- | --- |

—

nosi finančno tveganje, vezano na morebitno zvišanje stroškov upravljanja in vzdrževanja, saj se stroški ne indeksirajo neodvisno, zvišanje stroškov pa naj bi bilo mogoče izravnati le z zvišanjem najemnine za [...] % letno,

| — | so ta finančna tveganja glede na dolgo, 30-letno veljavnost pogodbe precejšnja. |
| --- | --- |

—

so ta finančna tveganja glede na dolgo, 30-letno veljavnost pogodbe precejšnja.

| (40) | Družba NEUWOGES trdi, da je bilo že na začetku jasno, da se bodo ta tveganja uresničila in prinesla velike izgube, in da zaradi tega noben udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sklenil pogodbe. Po njenem mnenju bi udeleženec v tržnem gospodarstvu sklenil le pogodbo, ki bi bila donosna ali vsaj ne bi prinesla izgub. Trdi, da bi se na podlagi splošne pogodbe o upravljanju lahko pričakoval dobiček le, če bi bilo razumno pričakovati, da se bodo dosegli visoka stopnja zasedenosti, letno zvišanje najemnine za [...] % in nespremenljivi stroški. Po mnenju družbe NEUWOGES pa je bilo že ob sklenitvi pogodbe jasno, da se povprečna stopnja zasedenosti v višini [...] % ne bo dosegla, da bi bilo nemogoče zviševati najemnine za [...] % letno ter da se bodo v času veljavnosti pogodbe stroški upravljanja in vzdrževanja nedvomno zvišali. Te trditve je podprla s podatki o napovedanem zmanjševanju števila prebivalcev in nepremičninskem trgu v Neubrandenburgu, pri čemer je trdila, da je bilo ob upoštevanju teh dejavnikov jasno, da bo pogodba prinesla izgube. Število prebivalcev v Neubrandenburgu je padalo še pred sklenitvijo zadevnih pogodb, zato je bila vsaj od leta 1995 na trgu prevelika ponudba stanovanj, pri čemer so bili neprivlačni montažni stanovanjski bloki, ki so predmet pogodbe, najbolj prazni, za stanovanja v teh stavbah pa se je plačevala nizka najemnina. |
| --- | --- |

(40)

Družba NEUWOGES trdi, da je bilo že na začetku jasno, da se bodo ta tveganja uresničila in prinesla velike izgube, in da zaradi tega noben udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sklenil pogodbe. Po njenem mnenju bi udeleženec v tržnem gospodarstvu sklenil le pogodbo, ki bi bila donosna ali vsaj ne bi prinesla izgub. Trdi, da bi se na podlagi splošne pogodbe o upravljanju lahko pričakoval dobiček le, če bi bilo razumno pričakovati, da se bodo dosegli visoka stopnja zasedenosti, letno zvišanje najemnine za [...] % in nespremenljivi stroški. Po mnenju družbe NEUWOGES pa je bilo že ob sklenitvi pogodbe jasno, da se povprečna stopnja zasedenosti v višini [...] % ne bo dosegla, da bi bilo nemogoče zviševati najemnine za [...] % letno ter da se bodo v času veljavnosti pogodbe stroški upravljanja in vzdrževanja nedvomno zvišali. Te trditve je podprla s podatki o napovedanem zmanjševanju števila prebivalcev in nepremičninskem trgu v Neubrandenburgu, pri čemer je trdila, da je bilo ob upoštevanju teh dejavnikov jasno, da bo pogodba prinesla izgube. Število prebivalcev v Neubrandenburgu je padalo še pred sklenitvijo zadevnih pogodb, zato je bila vsaj od leta 1995 na trgu prevelika ponudba stanovanj, pri čemer so bili neprivlačni montažni stanovanjski bloki, ki so predmet pogodbe, najbolj prazni, za stanovanja v teh stavbah pa se je plačevala nizka najemnina.

| (41) | Družba NEUWOGES trdi, da bi izračun udeleženca v tržnem gospodarstvu temeljil na bolj pesimističnih pričakovanjih, kot so predvideno povečanje najemnin v višini od [...] % do [...] %, tveganje izgube najemnin v višini [...] % in indeksacija stroškov v višini [...] %. Predložila je naknadno analizo denarnih tokov, ki je bila pripravljena leta 2012 in dokazuje, da bi se na podlagi teh predpostavk v zvezi s splošno pogodbo o upravljanju pričakoval denarni tok, ki bi nominalno znašal [...] EUR, po odbitku pa [...] EUR (15). Po njenem mnenju ta znesek pomeni državno pomoč, ki jo je prejela družba BAVARIA. Predloženih je več različic te analize denarnih tokov, ki kažejo, da bi bil splošni napovedani denarni tok tudi ob upravičenih bolj optimističnih predpostavkah (kot so povprečno [...]-odstotni delež praznih stanovanj, letna zvišanja najemnine za [...] % in zvišanje stroškov za [...] %) negativen. Dobiček na podlagi splošne pogodbe o upravljanju bi bilo mogoče pričakovati le, če so bile sprejete domnevno precej nerealne predpostavke ([...]-odstotni delež praznih stanovanj, [...]-odstotno letno zvišanje najemnin in [...]-odstotno zvišanje stroškov). |
| --- | --- |

(41)

Družba NEUWOGES trdi, da bi izračun udeleženca v tržnem gospodarstvu temeljil na bolj pesimističnih pričakovanjih, kot so predvideno povečanje najemnin v višini od [...] % do [...] %, tveganje izgube najemnin v višini [...] % in indeksacija stroškov v višini [...] %. Predložila je naknadno analizo denarnih tokov, ki je bila pripravljena leta 2012 in dokazuje, da bi se na podlagi teh predpostavk v zvezi s splošno pogodbo o upravljanju pričakoval denarni tok, ki bi nominalno znašal [...] EUR, po odbitku pa [...] EUR (15). Po njenem mnenju ta znesek pomeni državno pomoč, ki jo je prejela družba BAVARIA. Predloženih je več različic te analize denarnih tokov, ki kažejo, da bi bil splošni napovedani denarni tok tudi ob upravičenih bolj optimističnih predpostavkah (kot so povprečno [...]-odstotni delež praznih stanovanj, letna zvišanja najemnine za [...] % in zvišanje stroškov za [...] %) negativen. Dobiček na podlagi splošne pogodbe o upravljanju bi bilo mogoče pričakovati le, če so bile sprejete domnevno precej nerealne predpostavke ([...]-odstotni delež praznih stanovanj, [...]-odstotno letno zvišanje najemnin in [...]-odstotno zvišanje stroškov).

4.1.3.2   Pogodbe za primerjavo

| (42) | Družba NEUWOGES nasprotuje trditvi, da se lahko z nekaterimi pogodbami za podobne posle (pogodbe z [...] (16), [...] (17) in [...] (18)) dokaže skladnost splošne pogodbe o upravljanju s trgom. Ob zavračanju trditev, da so te pogodbe primerljive, trdi, da se od splošne pogodbe o upravljanju razlikujejo z naslednjih bistvenih vidikov:






  — | Predložen ni bil noben dokaz, da so gospodarski položaj in obeti teh mest (v katerih so nepremičnine, povezane s pogodbami za primerjavo) dovolj podobni položaju in obetom Neubrandenburga, zato ni mogoče predpostavljati, da so pogodbe kot celota primerljive. |
| --- | --- | --- |

(42)

Družba NEUWOGES nasprotuje trditvi, da se lahko z nekaterimi pogodbami za podobne posle (pogodbe z [...] (16), [...] (17) in [...] (18)) dokaže skladnost splošne pogodbe o upravljanju s trgom. Ob zavračanju trditev, da so te pogodbe primerljive, trdi, da se od splošne pogodbe o upravljanju razlikujejo z naslednjih bistvenih vidikov:

—

Predložen ni bil noben dokaz, da so gospodarski položaj in obeti teh mest (v katerih so nepremičnine, povezane s pogodbami za primerjavo) dovolj podobni položaju in obetom Neubrandenburga, zato ni mogoče predpostavljati, da so pogodbe kot celota primerljive.

| — | Indeksacija obroka zakupnine v pogodbah za primerjavo je precej drugačna od indeksacije v splošni pogodbi o upravljanju (tj. 1,0 % – 1,5 %). |
| --- | --- |

—

Indeksacija obroka zakupnine v pogodbah za primerjavo je precej drugačna od indeksacije v splošni pogodbi o upravljanju (tj. 1,0 % – 1,5 %).

| — | Nobena od posameznih pogodb za primerjavo zanjo ni primerna, saj so okoliščine v vseh primerih različne (družba [...]: manj zahtevne obveznosti upravljanja; družba [...]: ne gre za stanovanja, ampak poslovne nepremičnine, ki so bile ob sklenitvi pogodbe vse oddane; družba [...]: nepremičnine so se nahajale v rastoči regiji). |
| --- | --- |

—

Nobena od posameznih pogodb za primerjavo zanjo ni primerna, saj so okoliščine v vseh primerih različne (družba [...]: manj zahtevne obveznosti upravljanja; družba [...]: ne gre za stanovanja, ampak poslovne nepremičnine, ki so bile ob sklenitvi pogodbe vse oddane; družba [...]: nepremičnine so se nahajale v rastoči regiji).

| (43) | Po mnenju družbe NEUWOGES pogodbe za primerjavo ne dokazujejo skladnosti splošne pogodbe o upravljanju s trgom, ampak ravno njeno neskladnost, saj kljub temu, da so povezane z nepremičnino z boljšimi gospodarskimi obeti, vključujejo manj zahtevne določbe. |
| --- | --- |

(43)

Po mnenju družbe NEUWOGES pogodbe za primerjavo ne dokazujejo skladnosti splošne pogodbe o upravljanju s trgom, ampak ravno njeno neskladnost, saj kljub temu, da so povezane z nepremičnino z boljšimi gospodarskimi obeti, vključujejo manj zahtevne določbe.

4.1.3.3   Politična motivacija

| (44) | Družba NEUWOGES trdi, da je bila splošna pogodba o upravljanju kljub temu, da z gospodarskega vidika ni prinašala nobene prednosti, sklenjena iz političnih razlogov. Po poudarjanju, da razlogi, iz katerih javni organ dodeli državno pomoč, niso pomembni za pravno oceno, trdi, da politična motivacija dokazuje, da gospodarski premisleki niso bili odločujoči dejavnik. Natančneje, trdi, da je bila splošna pogodba o upravljanju sklenjena iz naslednjih razlogov:






  — | prisoten je bil velik politični pritisk k spodbujanju posodobitve in privatizacije stanovanj v lasti lokalnih nepremičninskih družb v nekdanji Vzhodni Nemčiji, |
| --- | --- | --- |

(44)

Družba NEUWOGES trdi, da je bila splošna pogodba o upravljanju kljub temu, da z gospodarskega vidika ni prinašala nobene prednosti, sklenjena iz političnih razlogov. Po poudarjanju, da razlogi, iz katerih javni organ dodeli državno pomoč, niso pomembni za pravno oceno, trdi, da politična motivacija dokazuje, da gospodarski premisleki niso bili odločujoči dejavnik. Natančneje, trdi, da je bila splošna pogodba o upravljanju sklenjena iz naslednjih razlogov:

—

prisoten je bil velik politični pritisk k spodbujanju posodobitve in privatizacije stanovanj v lasti lokalnih nepremičninskih družb v nekdanji Vzhodni Nemčiji,

| — | mesto Neubrandenburg je upalo, da bo s posodobitvijo in privatizacijo stanovanj preprečilo nadaljnje padanje števila prebivalcev, |
| --- | --- |

—

mesto Neubrandenburg je upalo, da bo s posodobitvijo in privatizacijo stanovanj preprečilo nadaljnje padanje števila prebivalcev,

| — | s sklenitvijo splošne pogodbe o upravljanju se je skupaj s pogodbo o skupnem pavšalnem znesku ohranila visoka stopnja naložb v Neubrandenburgu, saj bi njen padec precej pripomogel k zvišanju lokalne stopnje brezposelnosti. |
| --- | --- |

—

s sklenitvijo splošne pogodbe o upravljanju se je skupaj s pogodbo o skupnem pavšalnem znesku ohranila visoka stopnja naložb v Neubrandenburgu, saj bi njen padec precej pripomogel k zvišanju lokalne stopnje brezposelnosti.

4.1.4   Druge možnosti

| (45) | Družba NEUWOGES trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu namesto zadevnih pogodb raje izbral druge možnosti. |
| --- | --- |

(45)

Družba NEUWOGES trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu namesto zadevnih pogodb raje izbral druge možnosti.

| (46) | Prvič, družba NEUWOGES trdi, da bi bila ugodnejša neposredna prodaja, saj bi ustvarila dobiček, pri splošni pogodbi o upravljanju pa se je lahko od začetka pričakovalo, da bo prinesla izgube. Trdi, da bi se lahko nepremičnina (stavbe in zemljišče) prodala po ceni, enaki ali višji od cene, ugotovljene v cenitvah. Nadalje je trdila, da bi bila donosnejša tudi prodaja, pri kateri bi kupec kupil zemljišče in podrl stavbe. Ta ocena bi bila enaka tudi ob upoštevanju odpisa dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, saj bi lahko družba NEUWOGES poskusila izpolniti svoje obveznosti s privatizacijo drugih stavb, tudi brez odpisa dolga pa bi bila prodaja donosnejša od posla prodaje in povratnega zakupa. Trdi, da razlogi, zaradi katerih se ni uporabila katera od teh možnosti, izhajajo iz političnih zavez družbe NEUWOGES. |
| --- | --- |

(46)

Prvič, družba NEUWOGES trdi, da bi bila ugodnejša neposredna prodaja, saj bi ustvarila dobiček, pri splošni pogodbi o upravljanju pa se je lahko od začetka pričakovalo, da bo prinesla izgube. Trdi, da bi se lahko nepremičnina (stavbe in zemljišče) prodala po ceni, enaki ali višji od cene, ugotovljene v cenitvah. Nadalje je trdila, da bi bila donosnejša tudi prodaja, pri kateri bi kupec kupil zemljišče in podrl stavbe. Ta ocena bi bila enaka tudi ob upoštevanju odpisa dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, saj bi lahko družba NEUWOGES poskusila izpolniti svoje obveznosti s privatizacijo drugih stavb, tudi brez odpisa dolga pa bi bila prodaja donosnejša od posla prodaje in povratnega zakupa. Trdi, da razlogi, zaradi katerih se ni uporabila katera od teh možnosti, izhajajo iz političnih zavez družbe NEUWOGES.

| (47) | Drugič, družba NEUWOGES trdi tudi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu prav tako raje izbral financiranje posodobitve v manjšem obsegu na lastne stroške, nadaljnje oddajanje stanovanj brez posodabljanja ali rušenje stavb. Razlogi, zaradi katerih se ni izbrala katera od teh možnosti, ponovno izhajajo iz političnih zavez družbe NEUWOGES. |
| --- | --- |

(47)

Drugič, družba NEUWOGES trdi tudi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu prav tako raje izbral financiranje posodobitve v manjšem obsegu na lastne stroške, nadaljnje oddajanje stanovanj brez posodabljanja ali rušenje stavb. Razlogi, zaradi katerih se ni izbrala katera od teh možnosti, ponovno izhajajo iz političnih zavez družbe NEUWOGES.

| (48) | Nazadnje družba NEUWOGES trdi, da bi bilo ob sprejetju odločitve o posodobitvi zanjo donosneje, če bi gradbena dela financirala z drugimi sredstvi. Lahko bi se na primer vzelo posojilo, ki bi se lahko zavarovalo z jamstvom mesta Neubrandenburg, pogoji posojila pa bi bili ugodnejši kot tisti iz posla z družbo BAVARIA. |
| --- | --- |

(48)

Nazadnje družba NEUWOGES trdi, da bi bilo ob sprejetju odločitve o posodobitvi zanjo donosneje, če bi gradbena dela financirala z drugimi sredstvi. Lahko bi se na primer vzelo posojilo, ki bi se lahko zavarovalo z jamstvom mesta Neubrandenburg, pogoji posojila pa bi bili ugodnejši kot tisti iz posla z družbo BAVARIA.

4.1.5   Državna sredstva in pripis državi

| (49) | Družba NEUWOGES meni, da je bila domnevna prednost dodeljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(49)

Družba NEUWOGES meni, da je bila domnevna prednost dodeljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati državi.

| (50) | Prvič, družba NEUWOGES trdi, da je imelo mesto Neubrandenburg, ki je bilo njen edini delničar in je prevladovalo v njenem nadzornem svetu, nanjo prevladujoč vpliv. Na podlagi tega nadzora izgube, ki naj bi bile posledica posla prodaje in povratnega zakupa, pomenijo državna sredstva, ki se jim je država odrekla. |
| --- | --- |

(50)

Prvič, družba NEUWOGES trdi, da je imelo mesto Neubrandenburg, ki je bilo njen edini delničar in je prevladovalo v njenem nadzornem svetu, nanjo prevladujoč vpliv. Na podlagi tega nadzora izgube, ki naj bi bile posledica posla prodaje in povratnega zakupa, pomenijo državna sredstva, ki se jim je država odrekla.

| (51) | Drugič, družba NEUWOGES trdi, da so v tem primeru prisotni skoraj vsi kazalniki pripisa državi. Poudarja, da ima mesto Neubrandenburg nad njo velik nadzor, da je zanjo delo v interesu mesta izredno pomembno, da je bil zadevni posel sklenjen iz političnih razlogov ter da je imelo mesto Neubrandenburg v skladu z dokazi pri poslu prodaje in povratnega zakupa zadnjo besedo. |
| --- | --- |

(51)

Drugič, družba NEUWOGES trdi, da so v tem primeru prisotni skoraj vsi kazalniki pripisa državi. Poudarja, da ima mesto Neubrandenburg nad njo velik nadzor, da je zanjo delo v interesu mesta izredno pomembno, da je bil zadevni posel sklenjen iz političnih razlogov ter da je imelo mesto Neubrandenburg v skladu z dokazi pri poslu prodaje in povratnega zakupa zadnjo besedo.

4.2   DRUŽBA BAVARIA

| (52) | Družba BAVARIA nasprotuje trditvam družbe NEUWOGES in trdi, da sta bili zadevni pogodbi običajni tržni posel, s katerim ni bila dodeljena nobena prednost in ne pomeni državne pomoči. Družba BAVARIA najprej trdi, da je treba zadevni pogodbi obravnavati kot gospodarsko enoto (oddelek 4.2.1); drugič, da pogodbi kot celota nista bili takšni, da ju udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sklenil (oddelek 4.2.2); tretjič, da druge možnosti, ki jih je navedla družba NEUWOGES, za to družbo ne bi bile ugodnejše (oddelek 4.2.3); in četrtič, da ni bilo prenosa državnih sredstev, ki bi ga bilo mogoče pripisati državi (oddelek 4.2.4). |
| --- | --- |

(52)

Družba BAVARIA nasprotuje trditvam družbe NEUWOGES in trdi, da sta bili zadevni pogodbi običajni tržni posel, s katerim ni bila dodeljena nobena prednost in ne pomeni državne pomoči. Družba BAVARIA najprej trdi, da je treba zadevni pogodbi obravnavati kot gospodarsko enoto (oddelek 4.2.1); drugič, da pogodbi kot celota nista bili takšni, da ju udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sklenil (oddelek 4.2.2); tretjič, da druge možnosti, ki jih je navedla družba NEUWOGES, za to družbo ne bi bile ugodnejše (oddelek 4.2.3); in četrtič, da ni bilo prenosa državnih sredstev, ki bi ga bilo mogoče pripisati državi (oddelek 4.2.4).

4.2.1   Skupna in ločena ocena zadevnih pogodb

| (53) | Družba BAVARIA trdi, da je treba zadevni pogodbi obravnavati kot enoto in ju ni mogoče oceniti ločeno. Prodaja in posledični povratni zakup stavb pomenita dva medsebojno odvisna dela enega posla. Poudarja, da se je posel oglaševal kot paket in za takega ga je štela tudi družba NEUWOGES, kot to dokazuje interni zapisnik, v katerem je zabeležen njen postopek odločanja. |
| --- | --- |

(53)

Družba BAVARIA trdi, da je treba zadevni pogodbi obravnavati kot enoto in ju ni mogoče oceniti ločeno. Prodaja in posledični povratni zakup stavb pomenita dva medsebojno odvisna dela enega posla. Poudarja, da se je posel oglaševal kot paket in za takega ga je štela tudi družba NEUWOGES, kot to dokazuje interni zapisnik, v katerem je zabeležen njen postopek odločanja.

| (54) | Zato je treba po mnenju družbe BAVARIA merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu uporabiti za posel kot celoto, ne pa za vsako posamezno pogodbo. |
| --- | --- |

(54)

Zato je treba po mnenju družbe BAVARIA merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu uporabiti za posel kot celoto, ne pa za vsako posamezno pogodbo.

4.2.2   Posel družbi NEUWOGES ni dodelil prednosti

| (55) | Po mnenju družbe BAVARIA morebitni obstoj prednosti izključuje že dejstvo, da je družba NEUWOGES začela postopek za zbiranje ponudb (čeprav je bil ta omejen), da bi preverila trg. Po njenem mnenju ni razloga za dvom, da družba NEUWOGES ni izbrala gospodarsko najugodnejše ponudbe, ki je bila na voljo. |
| --- | --- |

(55)

Po mnenju družbe BAVARIA morebitni obstoj prednosti izključuje že dejstvo, da je družba NEUWOGES začela postopek za zbiranje ponudb (čeprav je bil ta omejen), da bi preverila trg. Po njenem mnenju ni razloga za dvom, da družba NEUWOGES ni izbrala gospodarsko najugodnejše ponudbe, ki je bila na voljo.

| (56) | Družba BAVARIA meni, da je treba pri ugotavljanju, ali bi udeleženec v tržnem gospodarstvu ne glede na postopek za zbiranje ponudb sklenil posel, upoštevati poseben položaj družbe NEUWOGES. To vključuje potrebo po zbiranju kapitala, posodobitvi stanovanj, da bi se lahko privatizirala (ob ohranjanju zmernih najemnin), in odpisu dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga. Družba BAVARIA ob upoštevanju teh dejavnikov trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v enakem položaju, sklenil posel. |
| --- | --- |

(56)

Družba BAVARIA meni, da je treba pri ugotavljanju, ali bi udeleženec v tržnem gospodarstvu ne glede na postopek za zbiranje ponudb sklenil posel, upoštevati poseben položaj družbe NEUWOGES. To vključuje potrebo po zbiranju kapitala, posodobitvi stanovanj, da bi se lahko privatizirala (ob ohranjanju zmernih najemnin), in odpisu dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga. Družba BAVARIA ob upoštevanju teh dejavnikov trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v enakem položaju, sklenil posel.

| (57) | Glede določb v splošni pogodbi o upravljanju in tveganj, povezanih z gibanjem na nepremičninskem trgu mesta Neubrandenburg, ki bi bilo slabše od pričakovanega (kot je delež praznih stanovanj, višji od pričakovanega itd.), družba BAVARIA trdi, da tveganje, da ne bo mogoče doseči zaželene višine najemnine in stopnje zasedenosti, družbi NEUWOGES ni bilo vsiljeno, ampak je nekako z njo ostalo. Tudi če družba NEUWOGES ne bi sklenila posla z družbo BAVARIA, bi morala nositi posledice gibanja na trgu, ki bi bilo slabše od pričakovanega. |
| --- | --- |

(57)

Glede določb v splošni pogodbi o upravljanju in tveganj, povezanih z gibanjem na nepremičninskem trgu mesta Neubrandenburg, ki bi bilo slabše od pričakovanega (kot je delež praznih stanovanj, višji od pričakovanega itd.), družba BAVARIA trdi, da tveganje, da ne bo mogoče doseči zaželene višine najemnine in stopnje zasedenosti, družbi NEUWOGES ni bilo vsiljeno, ampak je nekako z njo ostalo. Tudi če družba NEUWOGES ne bi sklenila posla z družbo BAVARIA, bi morala nositi posledice gibanja na trgu, ki bi bilo slabše od pričakovanega.

| (58) | Glede posameznih določb splošne pogodbe o upravljanju družba BAVARIA trdi, da je bila povprečna najemnina na m2, na kateri je temeljil izračun obroka zakupnine, dejansko malo nižja od najemnine, ki bi se lahko pričakovala ob upoštevanju zadevne preglednice z najemninami za Neubrandenburg. Družba BAVARIA je nadalje poudarila, da je bilo v isti preglednici z najemninami predvideno zvišanje najemnin v obdobju po 1. januarju 2000, zato pričakovanje, da se bodo najemnine zviševale za [...] % letno, ni bilo nerealno. |
| --- | --- |

(58)

Glede posameznih določb splošne pogodbe o upravljanju družba BAVARIA trdi, da je bila povprečna najemnina na m2, na kateri je temeljil izračun obroka zakupnine, dejansko malo nižja od najemnine, ki bi se lahko pričakovala ob upoštevanju zadevne preglednice z najemninami za Neubrandenburg. Družba BAVARIA je nadalje poudarila, da je bilo v isti preglednici z najemninami predvideno zvišanje najemnin v obdobju po 1. januarju 2000, zato pričakovanje, da se bodo najemnine zviševale za [...] % letno, ni bilo nerealno.

| (59) | Družba BAVARIA je glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa poudarila, da neposredna primerjava s cenitvama iz let 1997 in 2007 ni mogoča, saj sta se ti cenitvi nanašali na neposredno prodajo, s pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, ki je sicer zajemala prodajo stavb, pa se je ustvaril le zakup zemljišča. Družba NEUWOGES je ostala lastnik zemljišča, zato vrednosti zemljišča, navedene v cenitvah, ni mogoče upoštevati. Družba BAVARIA trdi tudi, da cenitvi nadalje nista pomembni, saj je bila z njima določena le teoretična vrednost nepremičnine in ne dejanska tržna vrednost. |
| --- | --- |

(59)

Družba BAVARIA je glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa poudarila, da neposredna primerjava s cenitvama iz let 1997 in 2007 ni mogoča, saj sta se ti cenitvi nanašali na neposredno prodajo, s pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, ki je sicer zajemala prodajo stavb, pa se je ustvaril le zakup zemljišča. Družba NEUWOGES je ostala lastnik zemljišča, zato vrednosti zemljišča, navedene v cenitvah, ni mogoče upoštevati. Družba BAVARIA trdi tudi, da cenitvi nadalje nista pomembni, saj je bila z njima določena le teoretična vrednost nepremičnine in ne dejanska tržna vrednost.

| (60) | Družba BAVARIA nadalje trdi, da je treba upoštevati odpis dolga na podlagi posla. Trdi, da je bila zagotovitev odpisa dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga eden od ciljev družbe NEUWOGES, ko je sklenila zadevni posel. |
| --- | --- |

(60)

Družba BAVARIA nadalje trdi, da je treba upoštevati odpis dolga na podlagi posla. Trdi, da je bila zagotovitev odpisa dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga eden od ciljev družbe NEUWOGES, ko je sklenila zadevni posel.

| (61) | Družba BAVARIA trdi tudi, da je treba poleg natančnih pogojev pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošne pogodbe o upravljanju upoštevati tudi prednosti, ki jih je družba NEUWOGES pridobila s pogodbo o skupnem pavšalnem znesku. Trdi, da je družba NEUWOGES vztrajala pri tem, da je za posodobitev nepremičnin zadolžena njena odvisna družba BRG, pri tem pa je družba NEUWOGES upoštevala, da bo prejela ves dobiček družbe BRG (je pa bila odgovorna tudi za kritje morebitnih izgub). Ob upoštevanju navedenega je treba dobiček, ustvarjen na podlagi pogodbe z družbo BRG, tj. [...] EUR, šteti za pomembno prednost za družbo NEUWOGES. |
| --- | --- |

(61)

Družba BAVARIA trdi tudi, da je treba poleg natančnih pogojev pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošne pogodbe o upravljanju upoštevati tudi prednosti, ki jih je družba NEUWOGES pridobila s pogodbo o skupnem pavšalnem znesku. Trdi, da je družba NEUWOGES vztrajala pri tem, da je za posodobitev nepremičnin zadolžena njena odvisna družba BRG, pri tem pa je družba NEUWOGES upoštevala, da bo prejela ves dobiček družbe BRG (je pa bila odgovorna tudi za kritje morebitnih izgub). Ob upoštevanju navedenega je treba dobiček, ustvarjen na podlagi pogodbe z družbo BRG, tj. [...] EUR, šteti za pomembno prednost za družbo NEUWOGES.

| (62) | Glede splošne logike modela prodaje in povratnega zakupa družba BAVARIA trdi, da je povsem običajno, da družba NEUWOGES družbi BAVARIA povrne prvotno naložbo plus obresti. Družba BAVARIA navaja zapisnik internega postopka odločanja družbe NEUWOGES, da bi dokazala, da se je slednja popolnoma zavedala namena obroka zakupnine, tj. da družbi BAVARIA povrne prvotno naložbo. |
| --- | --- |

(62)

Glede splošne logike modela prodaje in povratnega zakupa družba BAVARIA trdi, da je povsem običajno, da družba NEUWOGES družbi BAVARIA povrne prvotno naložbo plus obresti. Družba BAVARIA navaja zapisnik internega postopka odločanja družbe NEUWOGES, da bi dokazala, da se je slednja popolnoma zavedala namena obroka zakupnine, tj. da družbi BAVARIA povrne prvotno naložbo.

4.2.3   Druge možnosti

| (63) | Glede drugih možnosti, ki jih navaja družba NEUWOGES in za katere meni, da bi bile gospodarsko ugodnejše, družba BAVARIA trdi, da te možnosti niso bile dejansko na voljo ali pa niso bile ugodnejše. Prvič, glede domnevne možnosti prodaje neposredno najemnikom družba BAVARIA trdi, da družbi NEUWOGES najverjetneje ne bi uspelo prodati neposodobljenih stanovanj, hkrati pa ni imela sredstev za financiranje potrebne posodobitve. Drugič, glede financiranja posodobitve s posojilom družba BAVARIA trdi, da bi bili tveganja in stroški družbe NEUWOGES enaki kot pri poslu z družbo BAVARIA. Poleg tega prodaja posodobljenih stanovanj neposredno najemnikom ali poslovnemu kupcu za družbo NEUWOGES ne bi bila zanimiva možnost, saj bi morala v sklad za odpisani podedovani dolg prenesti znaten odstotek višje cene. |
| --- | --- |

(63)

Glede drugih možnosti, ki jih navaja družba NEUWOGES in za katere meni, da bi bile gospodarsko ugodnejše, družba BAVARIA trdi, da te možnosti niso bile dejansko na voljo ali pa niso bile ugodnejše. Prvič, glede domnevne možnosti prodaje neposredno najemnikom družba BAVARIA trdi, da družbi NEUWOGES najverjetneje ne bi uspelo prodati neposodobljenih stanovanj, hkrati pa ni imela sredstev za financiranje potrebne posodobitve. Drugič, glede financiranja posodobitve s posojilom družba BAVARIA trdi, da bi bili tveganja in stroški družbe NEUWOGES enaki kot pri poslu z družbo BAVARIA. Poleg tega prodaja posodobljenih stanovanj neposredno najemnikom ali poslovnemu kupcu za družbo NEUWOGES ne bi bila zanimiva možnost, saj bi morala v sklad za odpisani podedovani dolg prenesti znaten odstotek višje cene.

4.2.4   Državna sredstva in pripis državi

| (64) | Družba BAVARIA nazadnje trdi, da posel ne vključuje državnih sredstev in ga ni mogoče pripisati državi. Trdi zlasti, da je družba NEUWOGES običajna družba pod zasebnim pravom, ki neposredno ali posredno ne prejema nobenih državnih sredstev. Splošni nadzor nadzornega odbora, v katerem prevladujejo predstavniki mesta Neubrandenburg, ni dovolj, da bi se posel pripisal državi. Trditev družbe NEUWOGES, da je mesto Neubrandenburg pritiskalo na družbo NEUWOGES, naj sklene ta posel iz političnih razlogov, ni verjetna. |
| --- | --- |

(64)

Družba BAVARIA nazadnje trdi, da posel ne vključuje državnih sredstev in ga ni mogoče pripisati državi. Trdi zlasti, da je družba NEUWOGES običajna družba pod zasebnim pravom, ki neposredno ali posredno ne prejema nobenih državnih sredstev. Splošni nadzor nadzornega odbora, v katerem prevladujejo predstavniki mesta Neubrandenburg, ni dovolj, da bi se posel pripisal državi. Trditev družbe NEUWOGES, da je mesto Neubrandenburg pritiskalo na družbo NEUWOGES, naj sklene ta posel iz političnih razlogov, ni verjetna.

4.3   MESTO NEUBRANDENBURG

| (65) | Mesto Neubrandenburg, ki je lastnik družbe NEUWOGES, trdi, da zadevni pogodbi vključujeta državno pomoč. Mesto podpira trditve, ki jih je predložila družba NEUWOGES, vendar glede več točk navaja lastne utemeljitve. |
| --- | --- |

(65)

Mesto Neubrandenburg, ki je lastnik družbe NEUWOGES, trdi, da zadevni pogodbi vključujeta državno pomoč. Mesto podpira trditve, ki jih je predložila družba NEUWOGES, vendar glede več točk navaja lastne utemeljitve.

4.3.1   Prednost

| (66) | Prvič, mesto Neubrandenburg trdi, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju oceniti ločeno, saj sta ju pogodbenici v pravnem in gospodarskem smislu skrbno ločevali. Drugič, mesto Neubrandenburg navaja trditve družbe NEUWOGES glede predvidenega zmanjšanja števila prebivalcev, ki bi ga po njenem mnenju udeleženec v tržnem gospodarstvu upošteval. Poudarja tudi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu jasno predvidel velik delež praznih stanovanj. Tretjič, trdi, da je bila posodobitev, ki jo je naročila družba BAVARIA, tako osnovna, da ni upravičila pričakovanja glede visoke stopnje zasedenosti in velikih zvišanj najemnin. |
| --- | --- |

(66)

Prvič, mesto Neubrandenburg trdi, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju oceniti ločeno, saj sta ju pogodbenici v pravnem in gospodarskem smislu skrbno ločevali. Drugič, mesto Neubrandenburg navaja trditve družbe NEUWOGES glede predvidenega zmanjšanja števila prebivalcev, ki bi ga po njenem mnenju udeleženec v tržnem gospodarstvu upošteval. Poudarja tudi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu jasno predvidel velik delež praznih stanovanj. Tretjič, trdi, da je bila posodobitev, ki jo je naročila družba BAVARIA, tako osnovna, da ni upravičila pričakovanja glede visoke stopnje zasedenosti in velikih zvišanj najemnin.

| (67) | Poleg tega mesto Neubrandenburg nasprotuje dodatnim trditvam, ki jih je predložila družba BAVARIA. Najpomembneje, trdi, da postopka za zbiranje ponudb ni mogoče upoštevati kot kazalnika, da je bila ponudba družbe BAVARIA najboljša, ki je bila na voljo na trgu. Trdi, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel ponudbe družbe BAVARIA, tudi če bi bila to dejansko najboljša ponudba, ki bi bila na voljo na trgu. Glede domnevnih drugih možnosti mesto Neubrandenburg v bistvu povzema trditve družbe NEUWOGES. Glede cenitev in trditve družbe BAVARIA, da ocenjenih cen ne bi bilo mogoče doseči, mesto Neubrandenburg trdi, da ni več mogoče ugotoviti, kakšno ceno bi družba NEUWOGES dejansko lahko dosegla na trgu leta 1998, zato je treba cenitev uporabiti kot kazalnik cene na trgu v zadevnem času. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega mesto Neubrandenburg nasprotuje dodatnim trditvam, ki jih je predložila družba BAVARIA. Najpomembneje, trdi, da postopka za zbiranje ponudb ni mogoče upoštevati kot kazalnika, da je bila ponudba družbe BAVARIA najboljša, ki je bila na voljo na trgu. Trdi, da udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel ponudbe družbe BAVARIA, tudi če bi bila to dejansko najboljša ponudba, ki bi bila na voljo na trgu. Glede domnevnih drugih možnosti mesto Neubrandenburg v bistvu povzema trditve družbe NEUWOGES. Glede cenitev in trditve družbe BAVARIA, da ocenjenih cen ne bi bilo mogoče doseči, mesto Neubrandenburg trdi, da ni več mogoče ugotoviti, kakšno ceno bi družba NEUWOGES dejansko lahko dosegla na trgu leta 1998, zato je treba cenitev uporabiti kot kazalnik cene na trgu v zadevnem času.

4.3.2   Državna sredstva in pripis državi

| (68) | Mesto Neubrandenburg trdi, da mu je posel mogoče pripisati, saj je v dovolj veliki meri nadzorovalo družbo NEUWOGES na splošno, zlasti pa posel prodaje in povratnega zakupa. |
| --- | --- |

(68)

Mesto Neubrandenburg trdi, da mu je posel mogoče pripisati, saj je v dovolj veliki meri nadzorovalo družbo NEUWOGES na splošno, zlasti pa posel prodaje in povratnega zakupa.

| (69) | Mesto Neubrandenburg kot edini delničar družbe NEUWOGES trdi, da je imelo nad njo popoln nadzor. Zlasti uprava družbe NEUWOGES je bila po dolžnosti zavezana k upoštevanju navodil mesta. Poleg tega je osem od desetih članov nadzornega odbora družbe NEUWOGES predstavnikov mesta, kar je eden od mehanizmov, prek katerega lahko mesto izvaja nadzor. Dejansko je bilo mesto Neubrandenburg v skladu z regionalnim pravom pravno zavezano k zagotavljanju, da lahko ustrezno vpliva na družbo NEUWOGES. |
| --- | --- |

(69)

Mesto Neubrandenburg kot edini delničar družbe NEUWOGES trdi, da je imelo nad njo popoln nadzor. Zlasti uprava družbe NEUWOGES je bila po dolžnosti zavezana k upoštevanju navodil mesta. Poleg tega je osem od desetih članov nadzornega odbora družbe NEUWOGES predstavnikov mesta, kar je eden od mehanizmov, prek katerega lahko mesto izvaja nadzor. Dejansko je bilo mesto Neubrandenburg v skladu z regionalnim pravom pravno zavezano k zagotavljanju, da lahko ustrezno vpliva na družbo NEUWOGES.

| (70) | Glede zadevnega posla mesto Neubrandenburg trdi, da je lahko izvajalo nadzor, kar je pri tem poslu tudi izkoristilo. Meni, da med drugim zapisniki nadzornega sveta dokazujejo tesno vključenost predstavnikov mesta in da je bila pred sklenitvijo posla potrebna odločitev navedenega odbora. Glede pogojev posla trdi, da je zahtevalo zadostitev lokalnim političnim interesom. |
| --- | --- |

(70)

Glede zadevnega posla mesto Neubrandenburg trdi, da je lahko izvajalo nadzor, kar je pri tem poslu tudi izkoristilo. Meni, da med drugim zapisniki nadzornega sveta dokazujejo tesno vključenost predstavnikov mesta in da je bila pred sklenitvijo posla potrebna odločitev navedenega odbora. Glede pogojev posla trdi, da je zahtevalo zadostitev lokalnim političnim interesom.

| (71) | Nazadnje mesto Neubrandenburg trdi, da dejstva potrjujejo nadzor mesta pri poslu prodaje in povratnega zakupa ter njegovo odgovornost v tem primeru, zato mu je posel treba pripisati. |
| --- | --- |

(71)

Nazadnje mesto Neubrandenburg trdi, da dejstva potrjujejo nadzor mesta pri poslu prodaje in povratnega zakupa ter njegovo odgovornost v tem primeru, zato mu je posel treba pripisati.

4.4   DEŽELA BERLIN

| (72) | Dežela Berlin, ki je tesno povezana z družbo BAVARIA (19), trdi, da zadevni pogodbi ne vključujeta državne pomoči, saj družbi BAVARIA ni bila dodeljena nobena prednost |
| --- | --- |

(72)

Dežela Berlin, ki je tesno povezana z družbo BAVARIA (19), trdi, da zadevni pogodbi ne vključujeta državne pomoči, saj družbi BAVARIA ni bila dodeljena nobena prednost

4.4.1   Prednost

| (73) | Dežela Berlin najprej trdi, da je treba zadevni pogodbi šteti za en posel, saj sta dela posla prodaje in povratnega zakupa, ki se vzajemno dopolnjujeta. Trdi, da ju je kot takšni obravnavala tudi družba NEUWOGES. |
| --- | --- |

(73)

Dežela Berlin najprej trdi, da je treba zadevni pogodbi šteti za en posel, saj sta dela posla prodaje in povratnega zakupa, ki se vzajemno dopolnjujeta. Trdi, da ju je kot takšni obravnavala tudi družba NEUWOGES.

| (74) | Glede merila udeleženca v tržnem gospodarstvu dežela Berlin trdi, da je družba BAVARIA glede na gospodarski položaj družbe NEUWOGES v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) in vrsto posla, ki ga je ta želela skleniti (privatizacija v skladu s pogoji iz zakona o odpisu podedovanega dolga, da se zagotovi odpis dolga, posodobitev in nadaljnje upravljanje stanovanj ter ohranjanje zmernih najemnin), ponudila uravnoteženo rešitev. |
| --- | --- |

(74)

Glede merila udeleženca v tržnem gospodarstvu dežela Berlin trdi, da je družba BAVARIA glede na gospodarski položaj družbe NEUWOGES v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) in vrsto posla, ki ga je ta želela skleniti (privatizacija v skladu s pogoji iz zakona o odpisu podedovanega dolga, da se zagotovi odpis dolga, posodobitev in nadaljnje upravljanje stanovanj ter ohranjanje zmernih najemnin), ponudila uravnoteženo rešitev.

| (75) | Natančneje, zlasti glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa dežela Berlin najprej trdi, da postopek za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, dokazuje, da je bila po mnenju slednje družbe ponudba družbe BAVARIA najboljša ponudba za financiranje, ki je bila v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) na voljo na trgu. Drugič, trdi, da je treba upoštevati odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, saj je bila izpolnitev obveznosti privatizacije v skladu z navedenim zakonom osrednja spodbuda družbe NEUWOGES. Tretjič, poudarja, da je bilo v gospodarskem interesu družbe NEUWOGES, da proda po razmeroma nizki ceni (s prodajo neposodobljenih stanovanj z obveznostjo glede posodobitve, namesto da bi sama izvedla posodobitev in nato prodala), saj je nižja cena pomenila, da je bilo treba v sklad za odpisani podedovani dolg prenesti manj denarja. |
| --- | --- |

(75)

Natančneje, zlasti glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa dežela Berlin najprej trdi, da postopek za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, dokazuje, da je bila po mnenju slednje družbe ponudba družbe BAVARIA najboljša ponudba za financiranje, ki je bila v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) na voljo na trgu. Drugič, trdi, da je treba upoštevati odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, saj je bila izpolnitev obveznosti privatizacije v skladu z navedenim zakonom osrednja spodbuda družbe NEUWOGES. Tretjič, poudarja, da je bilo v gospodarskem interesu družbe NEUWOGES, da proda po razmeroma nizki ceni (s prodajo neposodobljenih stanovanj z obveznostjo glede posodobitve, namesto da bi sama izvedla posodobitev in nato prodala), saj je nižja cena pomenila, da je bilo treba v sklad za odpisani podedovani dolg prenesti manj denarja.

| (76) | Glede splošne pogodbe o upravljanju dežela Berlin najprej trdi, da pogodbe za primerjavo dokazujejo, da sta čas veljavnosti pogodbe in indeksacija obroka zakupnine za [...] % običajna. Drugič, indeksacija je upravičena ob upoštevanju povprečne stopnje inflacije v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Tretjič, najemnina na m2 je bila v okviru veljavnih preglednic z najemninami za mesto Neubrandenburg. |
| --- | --- |

(76)

Glede splošne pogodbe o upravljanju dežela Berlin najprej trdi, da pogodbe za primerjavo dokazujejo, da sta čas veljavnosti pogodbe in indeksacija obroka zakupnine za [...] % običajna. Drugič, indeksacija je upravičena ob upoštevanju povprečne stopnje inflacije v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Tretjič, najemnina na m2 je bila v okviru veljavnih preglednic z najemninami za mesto Neubrandenburg.

4.4.2   Državna sredstva in pripis državi

| (77) | Dežela Berlin podobno kot družba BAVARIA trdi, da mesto Neubrandenburg ni financiralo družbe NEUWOGES. Trdi, da je bil družbi NEUWOGES na voljo le prihodek, ki ga je ustvarila z lastnimi dejavnostmi, nad njim pa lokalni organi niso imeli neposrednega nadzora. |
| --- | --- |

(77)

Dežela Berlin podobno kot družba BAVARIA trdi, da mesto Neubrandenburg ni financiralo družbe NEUWOGES. Trdi, da je bil družbi NEUWOGES na voljo le prihodek, ki ga je ustvarila z lastnimi dejavnostmi, nad njim pa lokalni organi niso imeli neposrednega nadzora.

| (78) | Glede pripisa državi dežela Berlin trdi, da trditev, da se je mesto Neubrandenburg odločilo za dodelitev pomoči nepremičninskemu skladu iz dežele Berlin v škodo lastni lokalni nepremičninski družbi, ni verjetna. Nadalje trdi, da ni dovolj dokazov, da je mesto Neubrandenburg načrtovalo, da se mu pripiše sklenitev pogodb. |
| --- | --- |

(78)

Glede pripisa državi dežela Berlin trdi, da trditev, da se je mesto Neubrandenburg odločilo za dodelitev pomoči nepremičninskemu skladu iz dežele Berlin v škodo lastni lokalni nepremičninski družbi, ni verjetna. Nadalje trdi, da ni dovolj dokazov, da je mesto Neubrandenburg načrtovalo, da se mu pripiše sklenitev pogodb.

5.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (79) | Komisija je v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave podala predhodno mnenje glede več vprašanj in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo informacije zlasti v zvezi s tremi vprašanji. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave podala predhodno mnenje glede več vprašanj in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo informacije zlasti v zvezi s tremi vprašanji.

| (80) | Prvič, Komisija je začasno sprejela, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju oceniti kot enoto in ne ločeno, saj sta bili obe sestavna dela posla prodaje in povratnega zakupa nepremičnine (20). Ugotovila je, da je ocena morebitne gospodarske prednosti temeljila na analizi donosa, ki ga je družba NEUWOGES leta 1998 lahko pričakovala od hkratne sklenitve pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošne pogodbe o upravljanju (21). |
| --- | --- |

(80)

Prvič, Komisija je začasno sprejela, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju oceniti kot enoto in ne ločeno, saj sta bili obe sestavna dela posla prodaje in povratnega zakupa nepremičnine (20). Ugotovila je, da je ocena morebitne gospodarske prednosti temeljila na analizi donosa, ki ga je družba NEUWOGES leta 1998 lahko pričakovala od hkratne sklenitve pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošne pogodbe o upravljanju (21).

| (81) | Komisija je zlasti glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa izrazila dva pomisleka:






  — | Prvič, pojasniti je bilo treba, ali bi se lahko odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga upošteval pri oceni (22). |
| --- | --- | --- |

(81)

Komisija je zlasti glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa izrazila dva pomisleka:

—

Prvič, pojasniti je bilo treba, ali bi se lahko odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga upošteval pri oceni (22).

| — | Drugič, Komisija je zahtevala dodatne informacije glede razlik med cenitvama iz let 1997 in 2007, pri čemer je trdila, da brez dodatnega pojasnila ni mogoče ugotoviti, katera cenitev je, če sploh, predstavljala dejansko tržno vrednost nepremičnine med letoma 1997 in 1998 (23). |
| --- | --- |

—

Drugič, Komisija je zahtevala dodatne informacije glede razlik med cenitvama iz let 1997 in 2007, pri čemer je trdila, da brez dodatnega pojasnila ni mogoče ugotoviti, katera cenitev je, če sploh, predstavljala dejansko tržno vrednost nepremičnine med letoma 1997 in 1998 (23).

| (82) | Glede splošne pogodbe o upravljanju je Komisija najprej pojasnila, da glede na pogodbe za primerjavo pogoji, za katere sta se dogovorili družbi NEUWOGES in BAVARIA, v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) na trgu niso bili neobičajni (24). Komisija je nato trdila, da postopek za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, čeprav je bil omejen, dokazuje, da se je družba NEUWOGES lahko pozanimala na trgu in sprejela gospodarsko razumno odločitev (25). Tretjič, Komisija je navedla dejstvo, da je bila pogodbeno dogovorjena višina najemnine za leto 2008 dejansko primerljiva s povprečno najemnino v zadevni mestni četrti leta 2008 ali pa je bila le nekoliko nižja (26). |
| --- | --- |

(82)

Glede splošne pogodbe o upravljanju je Komisija najprej pojasnila, da glede na pogodbe za primerjavo pogoji, za katere sta se dogovorili družbi NEUWOGES in BAVARIA, v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) na trgu niso bili neobičajni (24). Komisija je nato trdila, da postopek za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, čeprav je bil omejen, dokazuje, da se je družba NEUWOGES lahko pozanimala na trgu in sprejela gospodarsko razumno odločitev (25). Tretjič, Komisija je navedla dejstvo, da je bila pogodbeno dogovorjena višina najemnine za leto 2008 dejansko primerljiva s povprečno najemnino v zadevni mestni četrti leta 2008 ali pa je bila le nekoliko nižja (26).

| (83) | Komisija je kljub dejstvu, da je bilo na podlagi teh dejavnikov mogoče ugotoviti, da je bila splošna pogodba o upravljanju v skladu z običajnimi razmerami na trgu, zahtevala dodatne informacije o dejanskih pričakovanjih udeležencev na nepremičninskem trgu leta 1998, da bi lahko podrobneje analizirala zadevne trditve (27). |
| --- | --- |

(83)

Komisija je kljub dejstvu, da je bilo na podlagi teh dejavnikov mogoče ugotoviti, da je bila splošna pogodba o upravljanju v skladu z običajnimi razmerami na trgu, zahtevala dodatne informacije o dejanskih pričakovanjih udeležencev na nepremičninskem trgu leta 1998, da bi lahko podrobneje analizirala zadevne trditve (27).

| (84) | Komisija je proučila tudi analizo denarnih tokov, ki jo je predložila družba NEUWOGES, in nazadnje ugotovila, da zaradi metodoloških pomanjkljivosti z analizo ni mogoče dokazati gospodarske prednosti v korist družbe BAVARIA (28). |
| --- | --- |

(84)

Komisija je proučila tudi analizo denarnih tokov, ki jo je predložila družba NEUWOGES, in nazadnje ugotovila, da zaradi metodoloških pomanjkljivosti z analizo ni mogoče dokazati gospodarske prednosti v korist družbe BAVARIA (28).

| (85) | Komisija je nazadnje ugotovila, da na podlagi predloženih informacij ne more dokazati, da je bila družbi BAVARIA dodeljena gospodarska prednost (29). Vendar je izrazila svojo namero, da podrobneje analizira trditve udeležencev, in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo dodatne koristne informacije (30). |
| --- | --- |

(85)

Komisija je nazadnje ugotovila, da na podlagi predloženih informacij ne more dokazati, da je bila družbi BAVARIA dodeljena gospodarska prednost (29). Vendar je izrazila svojo namero, da podrobneje analizira trditve udeležencev, in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo dodatne koristne informacije (30).

6.   NACIONALNI SODNI POSTOPEK

| (86) | Deželno sodišče v Rostocku je 28. novembra 2008 podalo svojo sodbo v postopku na prvi stopnji med družbama BAVARIA in NEUWOGES. Postopek je začela družba BAVARIA, saj družba NEUWOGES od oktobra 2006 ni plačevala mesečnega obroka zakupnine, dogovorjenega v splošni pogodbi o upravljanju, ker je trdila, da je pogodba zaradi vsebovane nezakonite državne pomoči nična. |
| --- | --- |

(86)

Deželno sodišče v Rostocku je 28. novembra 2008 podalo svojo sodbo v postopku na prvi stopnji med družbama BAVARIA in NEUWOGES. Postopek je začela družba BAVARIA, saj družba NEUWOGES od oktobra 2006 ni plačevala mesečnega obroka zakupnine, dogovorjenega v splošni pogodbi o upravljanju, ker je trdila, da je pogodba zaradi vsebovane nezakonite državne pomoči nična.

| (87) | Deželno sodišče v Rostocku je v svoji sodbi menilo, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju šteti za eno enoto, ne pa ločeno, saj sta obe sestavljali en posel prodaje in povratnega zakupa (31). |
| --- | --- |

(87)

Deželno sodišče v Rostocku je v svoji sodbi menilo, da je treba pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju šteti za eno enoto, ne pa ločeno, saj sta obe sestavljali en posel prodaje in povratnega zakupa (31).

| (88) | Glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je deželno sodišče v Rostocku najprej izračunalo letno najemnino za zemljišče v prvih 30 letih veljavnosti pogodbe in ugotovilo, da znaša [...] % letno. Sodišče je menilo, da ta znesek ne pomeni neustrezno nizkega povračila, saj je družba NEUWOGES najemnino za zemljišče za prvih 30 let prejela vnaprej in jo je lahko uporabila za naložbe, tega pa ne bi mogla, če bi se najemnina plačevala letno (32). |
| --- | --- |

(88)

Glede pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa je deželno sodišče v Rostocku najprej izračunalo letno najemnino za zemljišče v prvih 30 letih veljavnosti pogodbe in ugotovilo, da znaša [...] % letno. Sodišče je menilo, da ta znesek ne pomeni neustrezno nizkega povračila, saj je družba NEUWOGES najemnino za zemljišče za prvih 30 let prejela vnaprej in jo je lahko uporabila za naložbe, tega pa ne bi mogla, če bi se najemnina plačevala letno (32).

| (89) | Deželno sodišče v Rostocku je nadalje potrdilo, da je treba odpis dolga za družbo NEUWOGES na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa upoštevati v celoti, saj so s tem poslom nastali pogoji za zagotovitev odpisa dolga (33). Če se odpis dolga prišteje nakupni ceni za stavbe, je dobljena številka le za 16 % nižja od cene, ki je bila za stavbe ugotovljena v cenitvi iz leta 2007, zato ni nesorazmerna z vrednostjo stavb (34). Sodišče je nazadnje menilo, da je bila nizka nakupna cena v interesu družbe NEUWOGES, saj sta se z nižjo nakupno ceno zmanjšala splošni obseg naložb družbe BAVARIA in ustrezni obrok zakupnine (35). Poleg tega je menilo, da je bila nižja nakupna cena ugodna, ker je bila plačilna obveznost družbe NEUWOGES do sklada za odpisani podedovani dolg odvisna od cene pri prodaji (36). |
| --- | --- |

(89)

Deželno sodišče v Rostocku je nadalje potrdilo, da je treba odpis dolga za družbo NEUWOGES na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa upoštevati v celoti, saj so s tem poslom nastali pogoji za zagotovitev odpisa dolga (33). Če se odpis dolga prišteje nakupni ceni za stavbe, je dobljena številka le za 16 % nižja od cene, ki je bila za stavbe ugotovljena v cenitvi iz leta 2007, zato ni nesorazmerna z vrednostjo stavb (34). Sodišče je nazadnje menilo, da je bila nizka nakupna cena v interesu družbe NEUWOGES, saj sta se z nižjo nakupno ceno zmanjšala splošni obseg naložb družbe BAVARIA in ustrezni obrok zakupnine (35). Poleg tega je menilo, da je bila nižja nakupna cena ugodna, ker je bila plačilna obveznost družbe NEUWOGES do sklada za odpisani podedovani dolg odvisna od cene pri prodaji (36).

| (90) | Deželno sodišče v Rostocku je zlasti glede splošne pogodbe o upravljanju najprej menilo, da 30-letna veljavnost pogodbe v nepremičninskih zakupnih poslih ni neobičajna (37). Menilo je tudi, da pogodbeno dogovorjen obrok zakupnine, ki je najprej znašal [...] EUR na m2, ni bil nesorazmeren s povprečnimi najemninami za primerljive stavbe v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) (38). Deželno sodišče v Rostocku je nadalje menilo, da je letno zvišanje obroka zakupnine za [...] % upravičeno ob upoštevanju povprečne inflacije med letoma 1970 in 1998 (tj. 3,52 % letno) (39). Poleg tega je sodišče ugotovilo, da je dejansko gibanje najemnin v zadevnih mestnih četrtih v prvih 10 letih pogodbe v grobem ustrezalo pogodbeno dogovorjenemu zvišanju. Tretjič, sodišče je trdilo, da so se stroški upravljanja in vzdrževanja izračunali v skladu z veljavno zakonodajo in niso pomenili prednosti za družbo BAVARIA (40). |
| --- | --- |

(90)

Deželno sodišče v Rostocku je zlasti glede splošne pogodbe o upravljanju najprej menilo, da 30-letna veljavnost pogodbe v nepremičninskih zakupnih poslih ni neobičajna (37). Menilo je tudi, da pogodbeno dogovorjen obrok zakupnine, ki je najprej znašal [...] EUR na m2, ni bil nesorazmeren s povprečnimi najemninami za primerljive stavbe v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) (38). Deželno sodišče v Rostocku je nadalje menilo, da je letno zvišanje obroka zakupnine za [...] % upravičeno ob upoštevanju povprečne inflacije med letoma 1970 in 1998 (tj. 3,52 % letno) (39). Poleg tega je sodišče ugotovilo, da je dejansko gibanje najemnin v zadevnih mestnih četrtih v prvih 10 letih pogodbe v grobem ustrezalo pogodbeno dogovorjenemu zvišanju. Tretjič, sodišče je trdilo, da so se stroški upravljanja in vzdrževanja izračunali v skladu z veljavno zakonodajo in niso pomenili prednosti za družbo BAVARIA (40).

| (91) | Glede tveganja za izgubo najemnine v višini [...] % je deželno sodišče v Rostocku menilo, da mora pri vsakem zakupu zakupnik nositi tveganje, ali se bo lahko zakupljen predmet uporabljal v skladu z namenom (41). To ugotovitev je podprlo s trditvijo, da nobena kreditna institucija ne bi sprejela odgovornosti za to, ali se lahko nepremičnina, za katero se je vzelo posojilo, uporablja v skladu z namenom. |
| --- | --- |

(91)

Glede tveganja za izgubo najemnine v višini [...] % je deželno sodišče v Rostocku menilo, da mora pri vsakem zakupu zakupnik nositi tveganje, ali se bo lahko zakupljen predmet uporabljal v skladu z namenom (41). To ugotovitev je podprlo s trditvijo, da nobena kreditna institucija ne bi sprejela odgovornosti za to, ali se lahko nepremičnina, za katero se je vzelo posojilo, uporablja v skladu z namenom.

| (92) | Deželno sodišče v Rostocku je še primerjalo povprečno obrestno mero pri zakupu na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa z obrestnimi merami pri običajnih posojilih. Trdilo je, da je povprečna letna obrestna mera pri zakupu znašala [...] % letno, in menilo, da se to ne more šteti za nesorazmerno z verjetnim gibanjem obrestnih mer za posojila za stavbe, ki bi lahko znašale tudi 10 % letno (42). |
| --- | --- |

(92)

Deželno sodišče v Rostocku je še primerjalo povprečno obrestno mero pri zakupu na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa z obrestnimi merami pri običajnih posojilih. Trdilo je, da je povprečna letna obrestna mera pri zakupu znašala [...] % letno, in menilo, da se to ne more šteti za nesorazmerno z verjetnim gibanjem obrestnih mer za posojila za stavbe, ki bi lahko znašale tudi 10 % letno (42).

| (93) | Nazadnje je deželno sodišče v Rostocku ugotovilo, da družbi BAVARIA ni bila dodeljena prednost, saj bi tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu sklenil zadevni pogodbi (43). |
| --- | --- |

(93)

Nazadnje je deželno sodišče v Rostocku ugotovilo, da družbi BAVARIA ni bila dodeljena prednost, saj bi tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu sklenil zadevni pogodbi (43).

| (94) | Družba NEUWOGES se je na to sodbo pritožila, postopek pred višjim deželnim sodiščem v Rostocku pa še poteka. |
| --- | --- |

(94)

Družba NEUWOGES se je na to sodbo pritožila, postopek pred višjim deželnim sodiščem v Rostocku pa še poteka.

| (95) | Družba BAVARIA je poleg tega začela postopek pred upravnim sodiščem v Greifswaldu, s čimer je poskušala doseči izdajo odločbe za dostop do vse dokumentacije, ki sta jo imela družba NEUWOGES ali mesto Neubrandenburg v zvezi z zadevnima pogodbama. Družba BAVARIA je trdila, da je že poskušala pridobiti tak dostop prek uporabe informacij javnega značaja, vendar jo je mesto Neubrandenburg zavrnilo na podlagi trditve, da je že imela dostop do vse ustrezne dokumentacije v okviru postopkov pred deželnim sodiščem v Rostocku, višjim deželnim sodiščem in Evropsko komisijo (44). Zadeva pred upravnim sodiščem v Griefswaldu prav tako še poteka. |
| --- | --- |

(95)

Družba BAVARIA je poleg tega začela postopek pred upravnim sodiščem v Greifswaldu, s čimer je poskušala doseči izdajo odločbe za dostop do vse dokumentacije, ki sta jo imela družba NEUWOGES ali mesto Neubrandenburg v zvezi z zadevnima pogodbama. Družba BAVARIA je trdila, da je že poskušala pridobiti tak dostop prek uporabe informacij javnega značaja, vendar jo je mesto Neubrandenburg zavrnilo na podlagi trditve, da je že imela dostop do vse ustrezne dokumentacije v okviru postopkov pred deželnim sodiščem v Rostocku, višjim deželnim sodiščem in Evropsko komisijo (44). Zadeva pred upravnim sodiščem v Griefswaldu prav tako še poteka.

7.   OCENA UKREPA

7.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI NA PODLAGI ČLENA 107(1) PDEU

| (96) | Člen 107(1) PDEU določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. V skladu s tem ukrep pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji:






  (a) | ukrep podjetju zagotavlja selektivno gospodarsko prednost; |
| --- | --- | --- |

(96)

Člen 107(1) PDEU določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. V skladu s tem ukrep pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji:

(a)

ukrep podjetju zagotavlja selektivno gospodarsko prednost;

| (b) | ukrep je mogoče pripisati državi in je financiran z državnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(b)

ukrep je mogoče pripisati državi in je financiran z državnimi sredstvi;

| (c) | ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco; |
| --- | --- |

(c)

ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco;

| (d) | ukrep bi lahko vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

ukrep bi lahko vplival na trgovino med državami članicami.

7.1.1   Podjetju je dodeljena selektivna prednost: splošna načela

| (97) | V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pogoji, ki jih mora ukrep izpolnjevati, da se lahko šteje za „pomoč“ v smislu člena 107 PDEU, niso izpolnjeni, če bi lahko upravičeno podjetje v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim razmeram na trgu, pridobilo enako prednost, kot mu je bila dodeljena z državnimi sredstvi. Pri presoji vprašanja, ali bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki je v položaju, zelo podobnem položaju države, v običajnih tržnih pogojih sprejel isti ukrep, je treba upoštevati le koristi in obveznosti, povezane s položajem države kot delničarke, in ne tistih, ki so povezane z državo kot javno oblastjo (45). |
| --- | --- |

(97)

V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pogoji, ki jih mora ukrep izpolnjevati, da se lahko šteje za „pomoč“ v smislu člena 107 PDEU, niso izpolnjeni, če bi lahko upravičeno podjetje v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim razmeram na trgu, pridobilo enako prednost, kot mu je bila dodeljena z državnimi sredstvi. Pri presoji vprašanja, ali bi udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki je v položaju, zelo podobnem položaju države, v običajnih tržnih pogojih sprejel isti ukrep, je treba upoštevati le koristi in obveznosti, povezane s položajem države kot delničarke, in ne tistih, ki so povezane z državo kot javno oblastjo (45).

| (98) | Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu je na koncu odvisna od tega, ali zadevna država članica gospodarsko prednost podjetju dodeli kot gospodarski subjekt in ne kot javna oblast. Iz tega sledi, da mora država članica, če se v upravnem postopku sklicuje na to merilo, v primeru dvoma nedvoumno ter na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot gospodarski subjekt. Na podlagi teh dokazov mora biti jasno razvidno, da je zadevna država članica predhodno ali istočasno z dodelitvijo gospodarske prednosti z dejansko izvedenim ukrepom sprejela odločitev o izvedbi gospodarske dejavnosti v zvezi s podjetjem. V zvezi s tem bi bili lahko zlasti potrebni dokazi, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da je ta odločitev temeljila na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih razumen zasebni subjekt v zelo podobnem položaju kot država članica opravil pred izvedbo naložbe, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe. |
| --- | --- |

(98)

Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu je na koncu odvisna od tega, ali zadevna država članica gospodarsko prednost podjetju dodeli kot gospodarski subjekt in ne kot javna oblast. Iz tega sledi, da mora država članica, če se v upravnem postopku sklicuje na to merilo, v primeru dvoma nedvoumno ter na podlagi objektivnih in preverljivih elementov dokazati, da je izvedeni ukrep sprejela kot gospodarski subjekt. Na podlagi teh dokazov mora biti jasno razvidno, da je zadevna država članica predhodno ali istočasno z dodelitvijo gospodarske prednosti z dejansko izvedenim ukrepom sprejela odločitev o izvedbi gospodarske dejavnosti v zvezi s podjetjem. V zvezi s tem bi bili lahko zlasti potrebni dokazi, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da je ta odločitev temeljila na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih razumen zasebni subjekt v zelo podobnem položaju kot država članica opravil pred izvedbo naložbe, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe.

| (99) | Nasprotno, ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali istočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot udeleženec v tržnem gospodarstvu (46). |
| --- | --- |

(99)

Nasprotno, ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali istočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot udeleženec v tržnem gospodarstvu (46).

| (100) | Iz navedenega sledi, da v tej zadevi pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu dokumentacije, ki so jo strani predložile po sprejetju ukrepa, ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(100)

Iz navedenega sledi, da v tej zadevi pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu dokumentacije, ki so jo strani predložile po sprejetju ukrepa, ni mogoče upoštevati.

| (101) | Iz navedenega sledi tudi, da pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu v tej zadevi ni mogoče upoštevati niti učinka zakona o odpisu podedovanega dolga na finančni položaj družbe NEUWOGES. Dejansko si je zakon o odpisu podedovanega dolga prizadeval za cilj javne politike, do ugodnosti, ki so bile na podlagi tega zakona dodeljene, pa je bila upravičena le omejena kategorija podjetij (oddelek 2 zakona o odpisu podedovanega dolga). Ta zakon ne bi veljal za udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v zelo podobnem položaju kot družba NEUWOGES. |
| --- | --- |

(101)

Iz navedenega sledi tudi, da pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu v tej zadevi ni mogoče upoštevati niti učinka zakona o odpisu podedovanega dolga na finančni položaj družbe NEUWOGES. Dejansko si je zakon o odpisu podedovanega dolga prizadeval za cilj javne politike, do ugodnosti, ki so bile na podlagi tega zakona dodeljene, pa je bila upravičena le omejena kategorija podjetij (oddelek 2 zakona o odpisu podedovanega dolga). Ta zakon ne bi veljal za udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki bi bil v zelo podobnem položaju kot družba NEUWOGES.

7.1.2   Struktura ocene v zadevnem primeru

| (102) | Da bi se ugotovilo, ali je bila z zadevnima pogodbama družbi BAVARIA dodeljena prednost, je treba ugotoviti, ali sta navedeni pogodbi sodili v obseg poslov, ki jih bi sklenil udeleženec v tržnem gospodarstvu v zelo podobnem položaju kot družba NEUWOGES. |
| --- | --- |

(102)

Da bi se ugotovilo, ali je bila z zadevnima pogodbama družbi BAVARIA dodeljena prednost, je treba ugotoviti, ali sta navedeni pogodbi sodili v obseg poslov, ki jih bi sklenil udeleženec v tržnem gospodarstvu v zelo podobnem položaju kot družba NEUWOGES.

| (103) | Ocena, ki jo je izvedla Komisija, je sestavljena iz treh korakov. Prvič, kot predhodni korak so se proučile finančne posledice posla za družbo NEUWOGES, da bi se ugotovilo, kakšen dobiček je lahko družba pričakovala zaradi posla (oddelek 7.2). Drugič, da bi se ugotovilo, ali bi bila z ekonomskega vidika privlačnejša katera od drugih razpoložljivih možnosti, se je posel prodaje in povratnega zakupa primerjal z drugimi možnostmi, kot je neposredna prodaja (oddelek 7.3). Tretjič, izvedla se je primerjalna analiza, pri kateri se je zadevni posel primerjal s podobnimi posli prodaje in povratnega zakupa, ki so se sklenili v približno enakem obdobju, analizirali so se rezultati omejenega postopka za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, pogoji posla pa so se primerjali z običajnimi obrestnimi merami pri drugih finančnih poslih, ki so bili na voljo v zadevnem obdobju (konec leta 1997/začetek leta 1998) (oddelek 7.4). Na podlagi vseh treh ravni analize skupaj je mogoče ugotoviti, ali je družba NEUWOGES ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(103)

Ocena, ki jo je izvedla Komisija, je sestavljena iz treh korakov. Prvič, kot predhodni korak so se proučile finančne posledice posla za družbo NEUWOGES, da bi se ugotovilo, kakšen dobiček je lahko družba pričakovala zaradi posla (oddelek 7.2). Drugič, da bi se ugotovilo, ali bi bila z ekonomskega vidika privlačnejša katera od drugih razpoložljivih možnosti, se je posel prodaje in povratnega zakupa primerjal z drugimi možnostmi, kot je neposredna prodaja (oddelek 7.3). Tretjič, izvedla se je primerjalna analiza, pri kateri se je zadevni posel primerjal s podobnimi posli prodaje in povratnega zakupa, ki so se sklenili v približno enakem obdobju, analizirali so se rezultati omejenega postopka za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, pogoji posla pa so se primerjali z običajnimi obrestnimi merami pri drugih finančnih poslih, ki so bili na voljo v zadevnem obdobju (konec leta 1997/začetek leta 1998) (oddelek 7.4). Na podlagi vseh treh ravni analize skupaj je mogoče ugotoviti, ali je družba NEUWOGES ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu.

7.2   FINANČNE POSLEDICE POSLA ZA DRUŽBO NEUWOGES

| (104) | Prvi korak v analizi finančnih posledic zadevnega posla je ugotoviti naravo posla. V tem primeru je vprašanje zlasti, ali pogodbi, ki sta ju sklenili družbi NEUWOGES in BAVARIA, predstavljata dva dela enega celovitega posla ali pa ju je treba oceniti kot ločena posla (oddelek 7.2.1). Drugič, da se omogoči ustrezna ocena finančnega učinka posla na družbo NEUWOGES, se je proučila posebna narava posla prodaje in povratnega zakupa (oddelek 7.2.2). Po poglobljeni ločeni analizi finančnega učinka pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (oddelek 7.2.3) ter splošne pogodbe o upravljanju (oddelek 7.2.4) se je opravila splošna ocena donosnosti, ki bi jo družba NEUWOGES lahko pričakovala zaradi posla (oddelek 7.2.5). |
| --- | --- |

(104)

Prvi korak v analizi finančnih posledic zadevnega posla je ugotoviti naravo posla. V tem primeru je vprašanje zlasti, ali pogodbi, ki sta ju sklenili družbi NEUWOGES in BAVARIA, predstavljata dva dela enega celovitega posla ali pa ju je treba oceniti kot ločena posla (oddelek 7.2.1). Drugič, da se omogoči ustrezna ocena finančnega učinka posla na družbo NEUWOGES, se je proučila posebna narava posla prodaje in povratnega zakupa (oddelek 7.2.2). Po poglobljeni ločeni analizi finančnega učinka pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (oddelek 7.2.3) ter splošne pogodbe o upravljanju (oddelek 7.2.4) se je opravila splošna ocena donosnosti, ki bi jo družba NEUWOGES lahko pričakovala zaradi posla (oddelek 7.2.5).

7.2.1   Skupna in ločena ocena zadevnih pogodb

| (105) | Najprej je treba poudariti, da je bilo v sklepu Komisije o začetku postopka in sodbi deželnega sodišča v Rostocku ugotovljeno, da je treba zadevni pogodbi analizirati skupaj (47). S formalno preiskavo je bila ta ugotovitev potrjena iz naslednjih razlogov:






  (a) | pogodbi sta dela enega posla prodaje in povratnega zakupa, ki se vzajemno dopolnjujeta. Iz zloženke družbe BAVARIA, v kateri je oglaševala svoj posebni model prodaje in povratnega zakupa, je bilo razvidno, da bi se posel sklenil prek dveh pogodb, in sicer bi ena urejala prodajo, druga pa povratni zakup (48). Pogodbi sta se nato vedno navajali kot paketni posel. |
| --- | --- | --- |

(105)

Najprej je treba poudariti, da je bilo v sklepu Komisije o začetku postopka in sodbi deželnega sodišča v Rostocku ugotovljeno, da je treba zadevni pogodbi analizirati skupaj (47). S formalno preiskavo je bila ta ugotovitev potrjena iz naslednjih razlogov:

(a)

pogodbi sta dela enega posla prodaje in povratnega zakupa, ki se vzajemno dopolnjujeta. Iz zloženke družbe BAVARIA, v kateri je oglaševala svoj posebni model prodaje in povratnega zakupa, je bilo razvidno, da bi se posel sklenil prek dveh pogodb, in sicer bi ena urejala prodajo, druga pa povratni zakup (48). Pogodbi sta se nato vedno navajali kot paketni posel.

| (b) | Pogodbi sta bili sklenjeni istega dne (21. januarja 1998) in se sklicujeta druga na drugo (49), kar kaže na njuno tesno povezavo in dejstvo, da ene pogodbe ne bi bilo mogoče skleniti brez druge. |
| --- | --- |

(b)

Pogodbi sta bili sklenjeni istega dne (21. januarja 1998) in se sklicujeta druga na drugo (49), kar kaže na njuno tesno povezavo in dejstvo, da ene pogodbe ne bi bilo mogoče skleniti brez druge.

| (c) | Pogoji pogodb so med seboj neločljivo povezani, kar dokazuje tudi prvotni izračun družbe BAVARIA, ki ga je predložila družba NEUWOGES (50). Znesek vnaprejšnjega gotovinskega plačila je bil odvisen od mesečnega obroka zakupnine, ki ga bo plačevala družba NEUWOGES, in naložb družbe BAVARIA v posodobitev stavb. Dejansko je v poslu prodaje in povratnega zakupa obrok zakupnine namenjen poplačilu prvotne naložbe zakupodajalca. To pomeni, da bi bile v primeru drugačnih določb splošne pogodbe o upravljanju drugačne tudi številke v zakupni in prodajni pogodbi ter obratno (51). |
| --- | --- |

(c)

Pogoji pogodb so med seboj neločljivo povezani, kar dokazuje tudi prvotni izračun družbe BAVARIA, ki ga je predložila družba NEUWOGES (50). Znesek vnaprejšnjega gotovinskega plačila je bil odvisen od mesečnega obroka zakupnine, ki ga bo plačevala družba NEUWOGES, in naložb družbe BAVARIA v posodobitev stavb. Dejansko je v poslu prodaje in povratnega zakupa obrok zakupnine namenjen poplačilu prvotne naložbe zakupodajalca. To pomeni, da bi bile v primeru drugačnih določb splošne pogodbe o upravljanju drugačne tudi številke v zakupni in prodajni pogodbi ter obratno (51).

| (d) | Iz zapisnika sej nadzornega odbora družbe NEUWOGES je razvidno, da je družba NEUWOGES za obe pogodbi vedno štela, da sta en sam posel (52). V predložitvah na sejah nadzornega odbora z dne 30. oktobra 1997 in 16. decembra 1997 je na primer navedeno, da nakupna cena, ki jo financira kupec, temelji na modelu zakupa, kar kaže, da se je družba NEUWOGES dobro zavedala povezave med pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju. Podobno je na seji dne 16. decembra 1997 uprava družbe NEUWOGES nadzornemu odboru pojasnila, da je bilo plačilo, dogovorjeno z družbo BAVARIA, cena, ki jo je bilo mogoče doseči za ta „paket“, in da so bila pri „paketu“ prisotna nekatera tveganja za družbo, vendar so bila sprejemljiva. Navedba „paketa“ in prisotnega tveganja prav tako dokazuje, da sta se obe pogodbi šteli za en posel. |
| --- | --- |

(d)

Iz zapisnika sej nadzornega odbora družbe NEUWOGES je razvidno, da je družba NEUWOGES za obe pogodbi vedno štela, da sta en sam posel (52). V predložitvah na sejah nadzornega odbora z dne 30. oktobra 1997 in 16. decembra 1997 je na primer navedeno, da nakupna cena, ki jo financira kupec, temelji na modelu zakupa, kar kaže, da se je družba NEUWOGES dobro zavedala povezave med pogodbo o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošno pogodbo o upravljanju. Podobno je na seji dne 16. decembra 1997 uprava družbe NEUWOGES nadzornemu odboru pojasnila, da je bilo plačilo, dogovorjeno z družbo BAVARIA, cena, ki jo je bilo mogoče doseči za ta „paket“, in da so bila pri „paketu“ prisotna nekatera tveganja za družbo, vendar so bila sprejemljiva. Navedba „paketa“ in prisotnega tveganja prav tako dokazuje, da sta se obe pogodbi šteli za en posel.

| (106) | Trditve družbe NEUWOGES glede tega, da ena od zadevnih pogodb ni bila notarsko overjena, niso prepričljive. Glavna trditev družbe NEUWOGES je, da to dokazuje namen strank, da skleneta dve ločeni, medsebojno neodvisni pogodbi. Komisija poudarja, da so državni posegi različnih oblik in jih je treba oceniti glede na njihov učinek, vendar ni mogoče izključiti, da je treba več zaporednih posegov države za namene člena 107(1) PDEU šteti za en sam poseg. To se lahko zgodi zlasti, če med zaporednimi posegi z vidika njihovega časovnega zaporedja, namena in položaja podjetja ob teh posegih obstaja tako tesna povezava, da jih ni mogoče ločiti (53). Pojem enega posla za namene državne pomoči EU je zato širši od pojma enega posla na podlagi nemškega pogodbenega prava. Premisleki iz uvodne izjave 105 kažejo, da je treba zadevni pogodbi za namene zakonodaje EU o državni pomoči zaradi časovnega zaporedja, namena in položaja podjetja ob sklenitvi navedenih pogodb šteti za en posel. |
| --- | --- |

(106)

Trditve družbe NEUWOGES glede tega, da ena od zadevnih pogodb ni bila notarsko overjena, niso prepričljive. Glavna trditev družbe NEUWOGES je, da to dokazuje namen strank, da skleneta dve ločeni, medsebojno neodvisni pogodbi. Komisija poudarja, da so državni posegi različnih oblik in jih je treba oceniti glede na njihov učinek, vendar ni mogoče izključiti, da je treba več zaporednih posegov države za namene člena 107(1) PDEU šteti za en sam poseg. To se lahko zgodi zlasti, če med zaporednimi posegi z vidika njihovega časovnega zaporedja, namena in položaja podjetja ob teh posegih obstaja tako tesna povezava, da jih ni mogoče ločiti (53). Pojem enega posla za namene državne pomoči EU je zato širši od pojma enega posla na podlagi nemškega pogodbenega prava. Premisleki iz uvodne izjave 105 kažejo, da je treba zadevni pogodbi za namene zakonodaje EU o državni pomoči zaradi časovnega zaporedja, namena in položaja podjetja ob sklenitvi navedenih pogodb šteti za en posel.

7.2.2   Ozadje: kako deluje posel prodaje in povratnega zakupa

| (107) | Posel med družbama BAVARIA in NEUWOGES temelji na nepremičninskem modelu zakupa (Leasingmodell Immobilien) družbe BAVARIA. Osnovna formula, na kateri temelji ta model, je, da kupec (družba BAVARIA) financira svojo prvotno naložbo tako, da prodajalec (NEUWOGES) zakupi prodane stavbe. Da bi se določili obseg naložbe in ustrezni obroki zakupnine, se pri modelu zakupa uporablja preprosta formula, s katero se obseg naložbe izračuna tako, da se nominalni letni obrok zakupnine deli z obrestno mero pri zakupu (izraženo v %):






  Obrestna mera pri zakupu je obratno rezultat kombinacije časa veljavnosti pogodbe, indeksacije obroka zakupnine in preostale vrednosti stavb:

  Obrestna mera pri zakupu (v %):

  Čas veljavnosti: 25 let | Preostala vrednost (v %) |
| --- | --- | --- |
| Indeksacija | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 8,385 | 7,687 | 7,35 | 7,02 | 6,701 | 6,39 | 6,068 |
| 50 | 7,80 | 7,149 | 6,836 | 6,53 | 6,232 | 5,943 | 5,661 |
| 100 | 7,066 | 6,478 | 6,194 | 5,917 | 5,647 | 5,384 | 5,129 |

(107)

Posel med družbama BAVARIA in NEUWOGES temelji na nepremičninskem modelu zakupa (Leasingmodell Immobilien) družbe BAVARIA. Osnovna formula, na kateri temelji ta model, je, da kupec (družba BAVARIA) financira svojo prvotno naložbo tako, da prodajalec (NEUWOGES) zakupi prodane stavbe. Da bi se določili obseg naložbe in ustrezni obroki zakupnine, se pri modelu zakupa uporablja preprosta formula, s katero se obseg naložbe izračuna tako, da se nominalni letni obrok zakupnine deli z obrestno mero pri zakupu (izraženo v %):

Formula

Formula

Obrestna mera pri zakupu je obratno rezultat kombinacije časa veljavnosti pogodbe, indeksacije obroka zakupnine in preostale vrednosti stavb:

Obrestna mera pri zakupu (v %):

Čas veljavnosti: 25 let

Preostala vrednost (v %)

Indeksacija

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

8,385

7,687

7,35

7,02

6,701

6,39

6,068

50

7,80

7,149

6,836

6,53

6,232

5,943

5,661

100

7,066

6,478

6,194

5,917

5,647

5,384

5,129

Čas veljavnosti: 30 let

| | Preostala vrednost (v %) |
| --- | --- |
| Indeksacija | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 7,94 | 7,196 | 6,83 | 6,488 | 6,148 | 5,81 | 5,498 |
| 50 | 7,552 | 6,844 | 6,503 | 6,177 | 5,847 | 5,53 | 5,229 |
| 100 | 7,069 | 6,464 | 6,08 | 5,774 | 5,47 | 5,17 | 4,893 |

Preostala vrednost (v %)

Indeksacija

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

7,94

7,196

6,83

6,488

6,148

5,81

5,498

50

7,552

6,844

6,503

6,177

5,847

5,53

5,229

100

7,069

6,464

6,08

5,774

5,47

5,17

4,893

| (108) | Na podlagi navedenega je jasno, da je obseg naložb odvisen od obrestne mere pri zakupu in mesečnih obrokov zakupnine ter obratno. Ko udeleženci v poslu izberejo osnovne parametre (čas veljavnosti pogodbe, letna indeksacija, preostala vrednost) in ciljni skupni obseg naložbe ali načrtovane mesečne obroke zakupnine, se lahko izračunajo manjkajoči parametri. Pri tej formuli krajši čas veljavnosti, nižja preostala vrednost, nižja indeksacija ali nižji nominalni mesečni obroki zakupnine vsi vplivajo na nižji skupni obseg naložbe. |
| --- | --- |

(108)

Na podlagi navedenega je jasno, da je obseg naložb odvisen od obrestne mere pri zakupu in mesečnih obrokov zakupnine ter obratno. Ko udeleženci v poslu izberejo osnovne parametre (čas veljavnosti pogodbe, letna indeksacija, preostala vrednost) in ciljni skupni obseg naložbe ali načrtovane mesečne obroke zakupnine, se lahko izračunajo manjkajoči parametri. Pri tej formuli krajši čas veljavnosti, nižja preostala vrednost, nižja indeksacija ali nižji nominalni mesečni obroki zakupnine vsi vplivajo na nižji skupni obseg naložbe.

| (109) | Ko se določi skupni obseg naložbe, se odbijejo stroški posodobitve, davki in drugi morebitni stroški. Znesek, ki ostane, je nakupna cena. Pri poslu prodaje in povratnega zakupa med družbama NEUWOGES in BAVARIA ta nakupna cena (vnaprejšnje gotovinsko plačilo) ne razlikuje med ceno, plačano za lastništvo stavb, in najemnino za zemljišče.






  Izračun, na katerem temelji posel med družbama BAVARIA in NEUWOGES |
| --- | --- |
| Skupni obseg naložbe | [...] EUR |
| Posodobitev | [...] EUR |
| Davki in pristojbine | [...] EUR |
| Povračilo za privatizacijo | [...] EUR |
| Nakupna cena | [...] EUR |

(109)

Ko se določi skupni obseg naložbe, se odbijejo stroški posodobitve, davki in drugi morebitni stroški. Znesek, ki ostane, je nakupna cena. Pri poslu prodaje in povratnega zakupa med družbama NEUWOGES in BAVARIA ta nakupna cena (vnaprejšnje gotovinsko plačilo) ne razlikuje med ceno, plačano za lastništvo stavb, in najemnino za zemljišče.

Izračun, na katerem temelji posel med družbama BAVARIA in NEUWOGES

Skupni obseg naložbe

[...] EUR

Posodobitev

[...] EUR

Davki in pristojbine

[...] EUR

Povračilo za privatizacijo

[...] EUR

Nakupna cena

[...] EUR

| (110) | Zadevni posel prodaje in povratnega zakupa sestavljata dva elementa, tj. pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošna pogodba o upravljanju, ki sta obe povezani s pogodbo o skupnem pavšalnem znesku. Finančne posledice pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, splošne pogodbe o upravljanju in pogodbe o skupnem pavšalnem znesku za družbo NEUWOGES je treba oceniti ob upoštevanju navedenega. |
| --- | --- |

(110)

Zadevni posel prodaje in povratnega zakupa sestavljata dva elementa, tj. pogodba o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošna pogodba o upravljanju, ki sta obe povezani s pogodbo o skupnem pavšalnem znesku. Finančne posledice pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, splošne pogodbe o upravljanju in pogodbe o skupnem pavšalnem znesku za družbo NEUWOGES je treba oceniti ob upoštevanju navedenega.

7.2.3   Ugotavljanje verjetnega finančnega učinka pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa na družbo NEUWOGES

| (111) | Osrednja dela pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa sta prodaja stavb in 75-letni zakup zemljišča, na katerem stojijo. Družba BAVARIA se je zavezala, da bo družbi NEUWOGES plačala skupno [...] EUR, od tega je bilo [...] EUR kapitalizirane najemnine za zemljišče za obdobje do 31. decembra 2028, [...] EUR pa je bila nakupna cena za stavbe (54). Družba BAVARIA bo morala od 1. januarja 2029 deset let plačevati letno najemnino v višini [...] % sedanje vrednosti zemljišča, ki je bila izračunana na [...] EUR na m2 ali [...] EUR na leto (55). Določeno je, da se bo najemnina od leta 2039 naprej in do izteka veljavnosti pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa konec leta 2073 prilagodila indeksu skupnih življenjskih stroškov, če bo ta nihal za več kot [...] % (56). |
| --- | --- |

(111)

Osrednja dela pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa sta prodaja stavb in 75-letni zakup zemljišča, na katerem stojijo. Družba BAVARIA se je zavezala, da bo družbi NEUWOGES plačala skupno [...] EUR, od tega je bilo [...] EUR kapitalizirane najemnine za zemljišče za obdobje do 31. decembra 2028, [...] EUR pa je bila nakupna cena za stavbe (54). Družba BAVARIA bo morala od 1. januarja 2029 deset let plačevati letno najemnino v višini [...] % sedanje vrednosti zemljišča, ki je bila izračunana na [...] EUR na m2 ali [...] EUR na leto (55). Določeno je, da se bo najemnina od leta 2039 naprej in do izteka veljavnosti pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa konec leta 2073 prilagodila indeksu skupnih življenjskih stroškov, če bo ta nihal za več kot [...] % (56).

| (112) | Poleg nakupa stavb in zakupa zadevnega zemljišča je družba BAVARIA sprejela obveznost glede posodobitve stavb in se strinjala, da za gradbena dela sklene pogodbo z odvisno družbo družbe NEUWOGES, tj. družbo BRG. |
| --- | --- |

(112)

Poleg nakupa stavb in zakupa zadevnega zemljišča je družba BAVARIA sprejela obveznost glede posodobitve stavb in se strinjala, da za gradbena dela sklene pogodbo z odvisno družbo družbe NEUWOGES, tj. družbo BRG.

| (113) | Da bi se določila nakupna cena, ki jo mora na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa družba BAVARIA plačati družbi NEUWOGES, sta stranki predvideli mesečni obrok zakupnine v višini [...] EUR na m2, indeksacijo za [...] % letno, preostalo vrednost stavb v višini [...] % (ki jo družba NEUWOGES plača po izteku veljavnosti pogodbe za 75-letni zakup zemljišča in na podlagi strokovne cenitve v zadevnem času) in 30-letni čas veljavnosti povratnega zakupa (57). Skupni obseg naložbe na podlagi teh predpostavk je znašal [...] EUR (58). Po odbitku stroškov posodobitve v višini [...] EUR, stroškov privatizacije v višini [...] EUR in davkov/pristojbin v višini [...] EUR je bila dobljena prodajna cena določena na [...] EUR (59). |
| --- | --- |

(113)

Da bi se določila nakupna cena, ki jo mora na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa družba BAVARIA plačati družbi NEUWOGES, sta stranki predvideli mesečni obrok zakupnine v višini [...] EUR na m2, indeksacijo za [...] % letno, preostalo vrednost stavb v višini [...] % (ki jo družba NEUWOGES plača po izteku veljavnosti pogodbe za 75-letni zakup zemljišča in na podlagi strokovne cenitve v zadevnem času) in 30-letni čas veljavnosti povratnega zakupa (57). Skupni obseg naložbe na podlagi teh predpostavk je znašal [...] EUR (58). Po odbitku stroškov posodobitve v višini [...] EUR, stroškov privatizacije v višini [...] EUR in davkov/pristojbin v višini [...] EUR je bila dobljena prodajna cena določena na [...] EUR (59).

Formula

Formula

| (114) | Ta končna cena je bila nato razdeljena na ceno za stavbe ([...] % = [...] EUR) in kapitalizirano najemnino za zemljišče ([...] % = [...] EUR) (60). Zneska, dodeljena za zemljišče in stavbe, se nista izračunala ločeno, ampak sta se določila kot deleža skupne prodajne cene. |
| --- | --- |

(114)

Ta končna cena je bila nato razdeljena na ceno za stavbe ([...] % = [...] EUR) in kapitalizirano najemnino za zemljišče ([...] % = [...] EUR) (60). Zneska, dodeljena za zemljišče in stavbe, se nista izračunala ločeno, ampak sta se določila kot deleža skupne prodajne cene.

| (115) | Prvi koristi, ki ju je imela družba NEUWOGES na podlagi posla, sta bili torej gotovinsko plačilo v višini [...] EUR in po 30 letih prihodek od najemnine za zemljišče, ki bi ga plačevala družba BAVARIA. |
| --- | --- |

(115)

Prvi koristi, ki ju je imela družba NEUWOGES na podlagi posla, sta bili torej gotovinsko plačilo v višini [...] EUR in po 30 letih prihodek od najemnine za zemljišče, ki bi ga plačevala družba BAVARIA.

7.2.3.1   Drugi dejavniki

Povračilo za privatizacijo

| (116) | Pred nadaljevanjem je treba spomniti, da je treba vsekakor upoštevati gotovinsko plačilo v višini [...] EUR, ki ga je družba BAVARIA družbi NEUWOGES plačala kot povračilo za privatizacijo. |
| --- | --- |

(116)

Pred nadaljevanjem je treba spomniti, da je treba vsekakor upoštevati gotovinsko plačilo v višini [...] EUR, ki ga je družba BAVARIA družbi NEUWOGES plačala kot povračilo za privatizacijo.

| (117) | Družba BAVARIA si je morala kot kupec stavb in zakupnik zemljišča v skladu z zadevnima pogodbama prizadevati za prodajo deleža stanovanj najemnikom, ta prizadevanja pa so bila jasno določena. Navedeni pogoj je bil vključen v pogodbo, da bi se prodaja za namene zakona o odpisu podedovanega dolga sprejela kot „privatizacija prek posrednika“. Na podlagi navedenega zakona je moral poslovni kupec poskusiti najemnikom prodati čim večji delež – vsaj eno tretjino – stanovanj, pridobljenih v poslu (61). Ta obveznost je vključevala prizadevanja za obveščanje najemnikov o njihovih možnostih in oceno njihovega zanimanja za nakup stanovanj. Na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (oddelki 1–3 dela V) se je zagotavljanje teh prizadevanj dejansko preneslo nazaj na družbo NEUWOGES, slednja pa naj bi za to prejela povračilo v višini [...] EUR na m2, zaradi česar je skupno povračilo za ukrepe privatizacije znašalo [...] EUR. |
| --- | --- |

(117)

Družba BAVARIA si je morala kot kupec stavb in zakupnik zemljišča v skladu z zadevnima pogodbama prizadevati za prodajo deleža stanovanj najemnikom, ta prizadevanja pa so bila jasno določena. Navedeni pogoj je bil vključen v pogodbo, da bi se prodaja za namene zakona o odpisu podedovanega dolga sprejela kot „privatizacija prek posrednika“. Na podlagi navedenega zakona je moral poslovni kupec poskusiti najemnikom prodati čim večji delež – vsaj eno tretjino – stanovanj, pridobljenih v poslu (61). Ta obveznost je vključevala prizadevanja za obveščanje najemnikov o njihovih možnostih in oceno njihovega zanimanja za nakup stanovanj. Na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa (oddelki 1–3 dela V) se je zagotavljanje teh prizadevanj dejansko preneslo nazaj na družbo NEUWOGES, slednja pa naj bi za to prejela povračilo v višini [...] EUR na m2, zaradi česar je skupno povračilo za ukrepe privatizacije znašalo [...] EUR.

| (118) | Prvotno ni bil namen, da družba NEUWOGES prejme kakršno koli povračilo za prizadevanja za privatizacijo, zneski, ki so bili pozneje plačani kot ločeno povračilo za prizadevanja za privatizacijo, pa so bili dejansko del prvotno predvidene prodajne cene (62). Dejansko za družbo BAVARIA ne bi bilo smiselno, da bi družbi NEUWOGES plačala povračilo za izvajanje dejavnosti, ki niso v poslovnem interesu družbe BAVARIA. Odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, zaradi česar je bilo potrebno prizadevanje za privatizacijo, je bil le v gospodarskem interesu družbe NEUWOGES. |
| --- | --- |

(118)

Prvotno ni bil namen, da družba NEUWOGES prejme kakršno koli povračilo za prizadevanja za privatizacijo, zneski, ki so bili pozneje plačani kot ločeno povračilo za prizadevanja za privatizacijo, pa so bili dejansko del prvotno predvidene prodajne cene (62). Dejansko za družbo BAVARIA ne bi bilo smiselno, da bi družbi NEUWOGES plačala povračilo za izvajanje dejavnosti, ki niso v poslovnem interesu družbe BAVARIA. Odpis dolga v skladu z zakonom o odpisu podedovanega dolga, zaradi česar je bilo potrebno prizadevanje za privatizacijo, je bil le v gospodarskem interesu družbe NEUWOGES.

| (119) | Vendar se je povračilo za prizadevanja za privatizacijo pozneje odbilo od prodajne cene in plačalo ločeno, predvidoma ker bi se moralo, če bi ostalo del prodajne cene, prenesti v sklad za odpisani podedovani dolg. Prodajna cena, ki jo je družba BAVARIA plačala družbi NEUWOGES, je bila znižana za ustrezen znesek. Z vidika družbe BAVARIA ta sprememba ni pomenila razlike v ceni. Družba NEUWOGES je prejela natanko enak znesek sredstev od družbe BAVARIA, kot bi ga prejela, če se družbi ne bi dogovorili za ločeno povračilo za privatizacijo. Dejansko je družba NEUWOGES plačila za privatizacijo sama vključila v prihodek, ki ga je prejela na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa (63). |
| --- | --- |

(119)

Vendar se je povračilo za prizadevanja za privatizacijo pozneje odbilo od prodajne cene in plačalo ločeno, predvidoma ker bi se moralo, če bi ostalo del prodajne cene, prenesti v sklad za odpisani podedovani dolg. Prodajna cena, ki jo je družba BAVARIA plačala družbi NEUWOGES, je bila znižana za ustrezen znesek. Z vidika družbe BAVARIA ta sprememba ni pomenila razlike v ceni. Družba NEUWOGES je prejela natanko enak znesek sredstev od družbe BAVARIA, kot bi ga prejela, če se družbi ne bi dogovorili za ločeno povračilo za privatizacijo. Dejansko je družba NEUWOGES plačila za privatizacijo sama vključila v prihodek, ki ga je prejela na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa (63).

| (120) | Da so se ta plačila obravnavala kot ločena provizija in ne kot del prodajne cene, je bilo za družbo NEUWOGES pomembno le zaradi zakona o odpisu podedovanega dolga. Vendar, kot je bilo že pojasnjeno (v uvodni izjavi 101), udeleženec v tržnem gospodarstvu zakona o odpisu podedovanega dolga ne bi upošteval. Dejstvo, da si je družba NEUWOGES prizadevala za privatizacijo in zanjo porabila sredstva, v tem okviru ni pomembno. Udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ne bi deloval na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga, si ne bi prizadeval za privatizacijo, zato tega pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu tega ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(120)

Da so se ta plačila obravnavala kot ločena provizija in ne kot del prodajne cene, je bilo za družbo NEUWOGES pomembno le zaradi zakona o odpisu podedovanega dolga. Vendar, kot je bilo že pojasnjeno (v uvodni izjavi 101), udeleženec v tržnem gospodarstvu zakona o odpisu podedovanega dolga ne bi upošteval. Dejstvo, da si je družba NEUWOGES prizadevala za privatizacijo in zanjo porabila sredstva, v tem okviru ni pomembno. Udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ne bi deloval na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga, si ne bi prizadeval za privatizacijo, zato tega pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu tega ni mogoče upoštevati.

| (121) | V skladu s tem je treba povračilo za prizadevanja za privatizacijo, ki ga je družba BAVARIA plačala družbi NEUWOGES, šteti za pomembno korist za družbo NEUWOGES, ki jo je treba prišteti prodajni ceni, da se lahko določi skupni finančni učinek posla prodaje in povratnega zakupa na družbo NEUWOGES. |
| --- | --- |

(121)

V skladu s tem je treba povračilo za prizadevanja za privatizacijo, ki ga je družba BAVARIA plačala družbi NEUWOGES, šteti za pomembno korist za družbo NEUWOGES, ki jo je treba prišteti prodajni ceni, da se lahko določi skupni finančni učinek posla prodaje in povratnega zakupa na družbo NEUWOGES.

Posodobitev

| (122) | Posodobitev, izvedena v okviru posla prodaje in povratnega zakupa, je imela nadaljnje finančne posledice za družbo NEUWOGES. Poudariti je treba, da so bili stroški posodobitve neposredno povezani s plačilom, ki ga je družba BAVARIA družbi NEUWOGES plačala na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa. To plačilo je bilo dobljeno z izračunom skupnega obsega naložbe minus stroški, vključno s stroški posodobitve (glej uvodno izjavo 109). To pomeni, da višji so stroški posodobitve, nižja je nakupna cena. Nakupna cena v nadomestnem izračunu posla, v katerem so se upoštevale nižje najemnine, nižja indeksacija in s tem precej nižji obroki zakupnine, je bila tako vedno višja od cene iz dejanske pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, to pa zato, ker so se v tem izračunu predvideli precej nižji stroški posodobitve od tistih, za katere sta se na koncu dogovorili družbi BAVARIA in BRG (64). |
| --- | --- |

(122)

Posodobitev, izvedena v okviru posla prodaje in povratnega zakupa, je imela nadaljnje finančne posledice za družbo NEUWOGES. Poudariti je treba, da so bili stroški posodobitve neposredno povezani s plačilom, ki ga je družba BAVARIA družbi NEUWOGES plačala na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa. To plačilo je bilo dobljeno z izračunom skupnega obsega naložbe minus stroški, vključno s stroški posodobitve (glej uvodno izjavo 109). To pomeni, da višji so stroški posodobitve, nižja je nakupna cena. Nakupna cena v nadomestnem izračunu posla, v katerem so se upoštevale nižje najemnine, nižja indeksacija in s tem precej nižji obroki zakupnine, je bila tako vedno višja od cene iz dejanske pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa, to pa zato, ker so se v tem izračunu predvideli precej nižji stroški posodobitve od tistih, za katere sta se na koncu dogovorili družbi BAVARIA in BRG (64).

| (123) | Na tej podlagi je treba opozoriti, da je bilo pavšalno plačilo za posodobitev, ki ga je družba BAVARIA odvisni družbi BRG v 100-odstotni lasti družbe NEUWOGES plačala na podlagi pogodbe o skupnem pavšalnem znesku, precej višje od stroškov posodobitve, kot jih je prvotno ocenila družba NEUWOGES (65). V prvotni oceni, ki jo je podala družba NEUWOGES, so bili predvideni skupni stroški v višini [...] EUR ali [...] EUR na m2, pavšal za stroške posodobitve, za katerega sta se na koncu dogovorili družba BAVARIA in odvisna družba družbe NEUWOGES, tj. družba BRG, pa je znašal [...] EUR ali [...] EUR na m2. To pomeni, da so dogovorjeni stroški presegli prvotno ocenjene stroške za [...] EUR ali [...] %. Zaradi znatno višjega dogovorjenega pavšala za stroške je družba BAVARIA družbi NEUWOGES na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa plačala precej nižji znesek. |
| --- | --- |

(123)

Na tej podlagi je treba opozoriti, da je bilo pavšalno plačilo za posodobitev, ki ga je družba BAVARIA odvisni družbi BRG v 100-odstotni lasti družbe NEUWOGES plačala na podlagi pogodbe o skupnem pavšalnem znesku, precej višje od stroškov posodobitve, kot jih je prvotno ocenila družba NEUWOGES (65). V prvotni oceni, ki jo je podala družba NEUWOGES, so bili predvideni skupni stroški v višini [...] EUR ali [...] EUR na m2, pavšal za stroške posodobitve, za katerega sta se na koncu dogovorili družba BAVARIA in odvisna družba družbe NEUWOGES, tj. družba BRG, pa je znašal [...] EUR ali [...] EUR na m2. To pomeni, da so dogovorjeni stroški presegli prvotno ocenjene stroške za [...] EUR ali [...] %. Zaradi znatno višjega dogovorjenega pavšala za stroške je družba BAVARIA družbi NEUWOGES na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa plačala precej nižji znesek.

| (124) | Za to razhajanje med prvotno ocenjenimi stroški in dogovorjenim pavšalnim plačilom ni bilo predloženo nobeno pojasnilo. To je presenetljivo zlasti ob upoštevanju prvotne trditve družbe NEUWOGES, da so bili ocenjeni stroški posodobitve, ki so v povprečju znašali [...] EUR na m2, „običajni“ stroški[] (66). V študiji „Med posodobitvijo in rušenjem: montažni stanovanjski bloki v Vzhodni Nemčiji“ (v nadaljnjem besedilu: študija družbe Pastel), ki jo je predložila družba NEUWOGES, je bila ocena stroškov posodobitve podobna oceni, ki jo je podala družba BRG, tj. med [...] EUR na m2 in [...] EUR na m2
   (67). Družba NEUWOGES je kot lastnik in upravljavec stavb dobro vedela, kakšna posodobitev je potrebna, zato ni mogoče razumeti, zakaj je te stroške prvotno tako zelo podcenila. |
| --- | --- |

(124)

Za to razhajanje med prvotno ocenjenimi stroški in dogovorjenim pavšalnim plačilom ni bilo predloženo nobeno pojasnilo. To je presenetljivo zlasti ob upoštevanju prvotne trditve družbe NEUWOGES, da so bili ocenjeni stroški posodobitve, ki so v povprečju znašali [...] EUR na m2, „običajni“ stroški[] (66). V študiji „Med posodobitvijo in rušenjem: montažni stanovanjski bloki v Vzhodni Nemčiji“ (v nadaljnjem besedilu: študija družbe Pastel), ki jo je predložila družba NEUWOGES, je bila ocena stroškov posodobitve podobna oceni, ki jo je podala družba BRG, tj. med [...] EUR na m2 in [...] EUR na m2
   (67). Družba NEUWOGES je kot lastnik in upravljavec stavb dobro vedela, kakšna posodobitev je potrebna, zato ni mogoče razumeti, zakaj je te stroške prvotno tako zelo podcenila.

| (125) | Stroške posodobitve je treba upoštevati pri ugotavljanju finančnega učinka pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa. Jasno je, da za družbo BAVARIA ni bilo pomembno, kakšne stroške posodobitve ji bo zaračunala odvisna družba družbe NEUWOGES, tj. družba BRG, saj bi se dodatni stroški posodobitve preprosto odšteli od nakupne cene. Družbi NEUWOGES pa je bilo v očitnem gospodarskem interesu, da je družba BAVARIA sklenila pogodbo z družbo BRG za izvedbo posodobitve in da je del prodajne cene na prenesla stroške posodobitve. Razlog za ta premislek je, da za dobiček od posodobitve, ki ga je prejela odvisna družba družbe NEUWOGES, niso veljale obveznosti prenosa na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga. V skladu z ocenami, ki jih je podala družba BRG, je njen dobiček (in s tem dobiček družbe NEUWOGES) od posodobitev, ki jih je naročila družba BAVARIA, znašal [...] EUR (68). Ta dobiček pomeni neposredno korist za družbo NEUWOGES, ki ga je treba upoštevati. Ko je uprava družbe NEUWOGES utemeljevala prodajno ceno, je prav tako poudarila, da je bila družba BRG najeta za izvedbo posodobitve (69). |
| --- | --- |

(125)

Stroške posodobitve je treba upoštevati pri ugotavljanju finančnega učinka pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa. Jasno je, da za družbo BAVARIA ni bilo pomembno, kakšne stroške posodobitve ji bo zaračunala odvisna družba družbe NEUWOGES, tj. družba BRG, saj bi se dodatni stroški posodobitve preprosto odšteli od nakupne cene. Družbi NEUWOGES pa je bilo v očitnem gospodarskem interesu, da je družba BAVARIA sklenila pogodbo z družbo BRG za izvedbo posodobitve in da je del prodajne cene na prenesla stroške posodobitve. Razlog za ta premislek je, da za dobiček od posodobitve, ki ga je prejela odvisna družba družbe NEUWOGES, niso veljale obveznosti prenosa na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga. V skladu z ocenami, ki jih je podala družba BRG, je njen dobiček (in s tem dobiček družbe NEUWOGES) od posodobitev, ki jih je naročila družba BAVARIA, znašal [...] EUR (68). Ta dobiček pomeni neposredno korist za družbo NEUWOGES, ki ga je treba upoštevati. Ko je uprava družbe NEUWOGES utemeljevala prodajno ceno, je prav tako poudarila, da je bila družba BRG najeta za izvedbo posodobitve (69).

Najemnina za zemljišče

| (126) | Pri najemnini za zemljišče je treba obravnavati trditev družbe NEUWOGES, da družbi BAVARIA dejansko ni bilo treba plačati nobene najemnine za prvih 30 let, saj je bila kapitalizirana najemnina za zemljišče vključena v prodajno ceno. Vendar vprašanje, ali se najemnina za zemljišče plačuje letno ali pa vnaprej kot kapitalizirana najemnina, ni ravno odločilno pri tej oceni. Nič ne kaže na to, da bi bil takšen dogovor nerazumen; pomenil je le, da je družba NEUWOGES dala prednost vnaprejšnjim likvidnostnim sredstvom. |
| --- | --- |

(126)

Pri najemnini za zemljišče je treba obravnavati trditev družbe NEUWOGES, da družbi BAVARIA dejansko ni bilo treba plačati nobene najemnine za prvih 30 let, saj je bila kapitalizirana najemnina za zemljišče vključena v prodajno ceno. Vendar vprašanje, ali se najemnina za zemljišče plačuje letno ali pa vnaprej kot kapitalizirana najemnina, ni ravno odločilno pri tej oceni. Nič ne kaže na to, da bi bil takšen dogovor nerazumen; pomenil je le, da je družba NEUWOGES dala prednost vnaprejšnjim likvidnostnim sredstvom.

| (127) | Nazadnje je treba spomniti, da bo morala družba BAVARIA po izteku veljavnosti splošne pogodbe o upravljanju za zemljišče plačevati najemnino. Družba BAVARIA bo morala od 1. januarja 2029 deset let plačevati letno najemnino v višini [...] % sedanje vrednosti zemljišča, ki je bila določena na [...] EUR na m2. Za nadaljnji preostali čas veljavnosti je določeno, da se bo najemnina za zemljišče prilagodila indeksu skupnih življenjskih stroškov, če bo ta nihal za več kot [...] %. Če se zaradi poenostavitve predpostavlja, da indeks skupnih življenjskih potrebščin ne bo nihal, bo nominalna vrednost teh prihodnjih plačil znašala [...] EUR. Pri splošni oceni je treba kot del koristi, ki jo je prejela družba NEUWOGES, upoštevati tudi diskontirano vrednost teh prihodnjih plačil v letu 1998. |
| --- | --- |

(127)

Nazadnje je treba spomniti, da bo morala družba BAVARIA po izteku veljavnosti splošne pogodbe o upravljanju za zemljišče plačevati najemnino. Družba BAVARIA bo morala od 1. januarja 2029 deset let plačevati letno najemnino v višini [...] % sedanje vrednosti zemljišča, ki je bila določena na [...] EUR na m2. Za nadaljnji preostali čas veljavnosti je določeno, da se bo najemnina za zemljišče prilagodila indeksu skupnih življenjskih stroškov, če bo ta nihal za več kot [...] %. Če se zaradi poenostavitve predpostavlja, da indeks skupnih življenjskih potrebščin ne bo nihal, bo nominalna vrednost teh prihodnjih plačil znašala [...] EUR. Pri splošni oceni je treba kot del koristi, ki jo je prejela družba NEUWOGES, upoštevati tudi diskontirano vrednost teh prihodnjih plačil v letu 1998.

7.2.3.2   Sklepne ugotovitve

| (128) | Poudariti je treba, da je bil namen izvedene analize čim natančneje ugotoviti finančni učinek pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa na družbo NEUWOGES. Na podlagi te analize je mogoče sklepati, da zadevne koristi, ki jih je prejela družba NEUWOGES, vključujejo:






  (a) | plačilo v gotovini, ki ga je plačala družba BAVARIA ([...] EUR); |
| --- | --- | --- |

(128)

Poudariti je treba, da je bil namen izvedene analize čim natančneje ugotoviti finančni učinek pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa na družbo NEUWOGES. Na podlagi te analize je mogoče sklepati, da zadevne koristi, ki jih je prejela družba NEUWOGES, vključujejo:

(a)

plačilo v gotovini, ki ga je plačala družba BAVARIA ([...] EUR);

| (b) | pristojbino za prizadevanja za privatizacijo ([...] EUR); |
| --- | --- |

(b)

pristojbino za prizadevanja za privatizacijo ([...] EUR);

| (c) | dobiček od posodobitve ([...] EUR); |
| --- | --- |

(c)

dobiček od posodobitve ([...] EUR);

| (d) | odkupno vrednost najemnine za zemljišče po letu 2029 ([...] EUR po odbitku). |
| --- | --- |

(d)

odkupno vrednost najemnine za zemljišče po letu 2029 ([...] EUR po odbitku).

7.2.4   Ugotavljanje verjetnega finančnega učinka splošne pogodbe o upravljanju na družbo NEUWOGES

| (129) | Družba NEUWOGES je na podlagi splošne pogodbe o upravljanju odgovorna za upravljanje zadevnih stavb. V zameno za pravico do zadržanja vsega prihodka, ustvarjenega z oddajanjem stanovanj in poslovnih prostorov, mora družba NEUWOGES do zaključka posodobitve lastniku (družbi BAVARIA) plačevati vnaprej določen mesečni obrok zakupnine v višini [...] EUR, nato pa [...] EUR (oddelek 3 splošne pogodbe o upravljanju). Čas veljavnosti pogodbe je 30 let od zaključka posodobitve (oddelek 2.1). Mesečni obrok zakupnine se indeksira za [...] % letno (oddelek 4.2). Namen naslednje analize je ugotavljanje finančnega učinka splošne pogodbe o upravljanju na družbo NEUWOGES. |
| --- | --- |

(129)

Družba NEUWOGES je na podlagi splošne pogodbe o upravljanju odgovorna za upravljanje zadevnih stavb. V zameno za pravico do zadržanja vsega prihodka, ustvarjenega z oddajanjem stanovanj in poslovnih prostorov, mora družba NEUWOGES do zaključka posodobitve lastniku (družbi BAVARIA) plačevati vnaprej določen mesečni obrok zakupnine v višini [...] EUR, nato pa [...] EUR (oddelek 3 splošne pogodbe o upravljanju). Čas veljavnosti pogodbe je 30 let od zaključka posodobitve (oddelek 2.1). Mesečni obrok zakupnine se indeksira za [...] % letno (oddelek 4.2). Namen naslednje analize je ugotavljanje finančnega učinka splošne pogodbe o upravljanju na družbo NEUWOGES.

7.2.4.1   Ozadje (izračuni)

| (130) | Mesečni obrok zakupnine se je izračunal tako, da se je verjetno neto najemnina na m2 in na mesec, znižana za stroške upravljanja in vzdrževanja ter ob upoštevanju tveganja izgube najemnine, pomnožila s številom m2, ki so bili na voljo (70). Osrednje predpostavke so torej verjetna neto najemnina na m2 in na mesec ter verjetni stroški. V splošni pogodbi o upravljanju sta stranki predvideli neto najemnino v višini [...] EUR na m2 po posodobitvi in stroške v višini [...] EUR na m2, na tej podlagi pa je bil mesečni obrok zakupnine določen na [...] EUR na m2
   (71). |
| --- | --- |

(130)

Mesečni obrok zakupnine se je izračunal tako, da se je verjetno neto najemnina na m2 in na mesec, znižana za stroške upravljanja in vzdrževanja ter ob upoštevanju tveganja izgube najemnine, pomnožila s številom m2, ki so bili na voljo (70). Osrednje predpostavke so torej verjetna neto najemnina na m2 in na mesec ter verjetni stroški. V splošni pogodbi o upravljanju sta stranki predvideli neto najemnino v višini [...] EUR na m2 po posodobitvi in stroške v višini [...] EUR na m2, na tej podlagi pa je bil mesečni obrok zakupnine določen na [...] EUR na m2
   (71).

Formula

Formula

| (131) | Pri določanju posebnih parametrov, ki bili na koncu vključeni v splošno pogodbo o upravljanju, je imela družba NEUWOGES možnost izbire (72). Če bi določila drugačno višino najemnine ali višjo indeksacijo, bi lahko natanko določila svoje mesečne obroke v času veljavnosti pogodbe in ceno, ki bi jo dobila s prodajo (73). Obstajala je torej neposredna povezava med prevzemom večjega ali manjšega tveganja pri določanju posameznega obroka zakupnine (npr. če bi določila drugačno višino najemnine, indeksacijo in stroške) in likvidnostnimi sredstvi, prejetimi v obliki prodajne cene. V drugem izračunu, ki ga je predložila družba BAVARIA in v katerem so predvideni indeksacija v višini 2,0 %, najemnina v višini [...] EUR in s tem obrok zakupnine v višini [...] EUR, bi na primer mesečni obrok zakupnine namesto [...] EUR znašal [...] EUR (74). Nižja bi bila seveda tudi prodajna cena. |
| --- | --- |

(131)

Pri določanju posebnih parametrov, ki bili na koncu vključeni v splošno pogodbo o upravljanju, je imela družba NEUWOGES možnost izbire (72). Če bi določila drugačno višino najemnine ali višjo indeksacijo, bi lahko natanko določila svoje mesečne obroke v času veljavnosti pogodbe in ceno, ki bi jo dobila s prodajo (73). Obstajala je torej neposredna povezava med prevzemom večjega ali manjšega tveganja pri določanju posameznega obroka zakupnine (npr. če bi določila drugačno višino najemnine, indeksacijo in stroške) in likvidnostnimi sredstvi, prejetimi v obliki prodajne cene. V drugem izračunu, ki ga je predložila družba BAVARIA in v katerem so predvideni indeksacija v višini 2,0 %, najemnina v višini [...] EUR in s tem obrok zakupnine v višini [...] EUR, bi na primer mesečni obrok zakupnine namesto [...] EUR znašal [...] EUR (74). Nižja bi bila seveda tudi prodajna cena.

7.2.4.2   Analiza finančnega učinka

Splošni premisleki

| (132) | Pri ugotavljanju finančnega učinka splošne pogodbe o upravljanju na družbo NEUWOGES je treba upoštevati dva premisleka. Prvič, obrok zakupnine se je izračunal na podlagi m2. Družba BAVARIA je po sklenitvi pogodbe prodala več stanovanj, zato se je zadevno število s prvotnih [...] m2 spremenilo na [...] m2 leta 1999, [...] m2 leta 2000 in [...] m2 leta 2001. Po letu 2001 je zadevno število ostalo enako, in sicer [...] m2. Družba NEUWOGES je v svojih predložitvah za izračun predvidenih finančnih tokov uporabila postopno zmanjšano število m2. Ker je pomemben le predhodni vidik, družba NEUWOGES skupnega števila m2, na katerem je temeljil njen izračun, ne bi smela zmanjšati za število, ki ga je nato dejansko prodala, ampak za število, za katero je v začetku leta 1998 pričakovala, da se bo nato prodalo. V skladu s tem naslednja analiza ne bo temeljila na podatkih, uporabljenih v predložitvah družbe NEUWOGES; namesto tega se bodo uporabili podatki, ki jih je družba NEUWOGES vključila v svojo prvotno napoved dobička, v kateri je bilo predvideno postopno zmanjšanje z [...] m2 na [...] m2 do leta 2003. Drugič, da se določi finančni učinek pogodbe na družbo NEUWOGES, ki se je pričakoval ob sklenitvi pogodbe, je treba odšteti prihodnji prihodek in stroške ter v ta namen določiti diskontno stopnjo. Komisija v skladu s prvotnim dopisom in analizami denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES, predpostavlja, da diskontna stopnja znaša 5 % letno (75). |
| --- | --- |

(132)

Pri ugotavljanju finančnega učinka splošne pogodbe o upravljanju na družbo NEUWOGES je treba upoštevati dva premisleka. Prvič, obrok zakupnine se je izračunal na podlagi m2. Družba BAVARIA je po sklenitvi pogodbe prodala več stanovanj, zato se je zadevno število s prvotnih [...] m2 spremenilo na [...] m2 leta 1999, [...] m2 leta 2000 in [...] m2 leta 2001. Po letu 2001 je zadevno število ostalo enako, in sicer [...] m2. Družba NEUWOGES je v svojih predložitvah za izračun predvidenih finančnih tokov uporabila postopno zmanjšano število m2. Ker je pomemben le predhodni vidik, družba NEUWOGES skupnega števila m2, na katerem je temeljil njen izračun, ne bi smela zmanjšati za število, ki ga je nato dejansko prodala, ampak za število, za katero je v začetku leta 1998 pričakovala, da se bo nato prodalo. V skladu s tem naslednja analiza ne bo temeljila na podatkih, uporabljenih v predložitvah družbe NEUWOGES; namesto tega se bodo uporabili podatki, ki jih je družba NEUWOGES vključila v svojo prvotno napoved dobička, v kateri je bilo predvideno postopno zmanjšanje z [...] m2 na [...] m2 do leta 2003. Drugič, da se določi finančni učinek pogodbe na družbo NEUWOGES, ki se je pričakoval ob sklenitvi pogodbe, je treba odšteti prihodnji prihodek in stroške ter v ta namen določiti diskontno stopnjo. Komisija v skladu s prvotnim dopisom in analizami denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES, predpostavlja, da diskontna stopnja znaša 5 % letno (75).

Zanesljivost analiz denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES

| (133) | Pred izvedbo neodvisne gospodarske analize splošne pogodbe o upravljanju je treba najprej predložiti pripombe o naknadnih analizah finančnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES in naj bi dokazovale, kakšen denarni tok bi skrben udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval, da bo naknadno ustvarila splošna pogodba o upravljanju. Družba NEUWOGES trdi, da bi se za splošno pogodbo o upravljanju na podlagi realnih predhodnih predpostavk – kar naj bi bili po mnenju družbe NEUWOGES zvišanje najemnine za [...] % letno, indeksacija stroškov za [...] % letno in [...]-odstotni delež praznih stanovanj – predhodno pričakoval skupni negativni denarni tok v višini [...] EUR nominalno in [...] EUR po odbitku (76). Družba NEUWOGES trdi tudi, da bi se za splošno pogodbo o upravljanju lahko le ob domnevno nerealnih predhodnih predpostavkah – zvišanje najemnine za [...] % letno, [...]-odstotni delež praznih stanovanj in nespremenljivi stroški – pričakovalo, da bo prinesla pozitivno vrednost v višini [...] EUR nominalno in [...] po odbitku (77). Na tej podlagi družba NEUWOGES trdi, da je bilo predhodno jasno, da bi bilo treba najemnine višati za [...] % letno le zaradi kritja obroka zakupnine, ne bi pa bilo mogoče kriti višjih stroškov. |
| --- | --- |

(133)

Pred izvedbo neodvisne gospodarske analize splošne pogodbe o upravljanju je treba najprej predložiti pripombe o naknadnih analizah finančnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES in naj bi dokazovale, kakšen denarni tok bi skrben udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval, da bo naknadno ustvarila splošna pogodba o upravljanju. Družba NEUWOGES trdi, da bi se za splošno pogodbo o upravljanju na podlagi realnih predhodnih predpostavk – kar naj bi bili po mnenju družbe NEUWOGES zvišanje najemnine za [...] % letno, indeksacija stroškov za [...] % letno in [...]-odstotni delež praznih stanovanj – predhodno pričakoval skupni negativni denarni tok v višini [...] EUR nominalno in [...] EUR po odbitku (76). Družba NEUWOGES trdi tudi, da bi se za splošno pogodbo o upravljanju lahko le ob domnevno nerealnih predhodnih predpostavkah – zvišanje najemnine za [...] % letno, [...]-odstotni delež praznih stanovanj in nespremenljivi stroški – pričakovalo, da bo prinesla pozitivno vrednost v višini [...] EUR nominalno in [...] po odbitku (77). Na tej podlagi družba NEUWOGES trdi, da je bilo predhodno jasno, da bi bilo treba najemnine višati za [...] % letno le zaradi kritja obroka zakupnine, ne bi pa bilo mogoče kriti višjih stroškov.

| (134) | Glede tega je treba opozoriti, da predpostavke družbe NEUWOGES glede višine stroškov niso prepričljive (prvotna višina stroškov je enaka v vseh analizah, ki jih je preložila družba NEUWOGES). V izračunih, na katerih temelji splošna pogodba o upravljanju, kot je bila sklenjena, so predvideni skupni stroški (upravljanje, vzdrževanje, tveganje izgube najemnine) v višini približno [...] % najemnine. Nasprotno pa je v analizah denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES, predvidena prvotna višina stroškov (po posodobitvi) najmanj [...] % ([...] % za tveganje izgube najemnine, [...] % za upravljanje in vzdrževanje). Tudi če se precej višja izguba najemnine (z [...] % na [...] %) ne upošteva, je prisotno zvišanje drugih stroškov z [...] % na [...] % najemnine. Predložitve družbe NEUWOGES ne pojasnjujejo v zadostni meri, zakaj bi bilo to zvišanje potrebno. Nasprotno, družba NEUWOGES trdi, da je bila stopnja [...] % ([...] EUR na m2) verjetna za obdobje takoj po posodobitvi, vendar bi se v tem primeru vsako leto zvišala za [...] % (78). Podobno je bila v cenitvi, ki jo je družba NEUWOGES naročila pred prodajo, predvidena skupna višina stroškov (vključno s tveganjem izgube najemnine (79)) v višini od [...] % do [...] % (cenitev iz leta 1997). Ker v cenitvi ni navedeno, kakšen odstotek je dodeljen izgubi najemnine, ni mogoče ugotoviti, kako se te osnovne predpostavke glede drugih stroškov razlikujejo od predpostavk družbe NEUWOGES. Tudi če bi se predvidevalo, da je cenitev iz leta 1997 temeljila na oceni tveganja izgube najemnine v višini [...] %, so drugi stroški, ki jih je predvidela družba NEUWOGES, višji. Ob upoštevanju navedenega analiz denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES, ni mogoče sprejeti in jih je treba popraviti na podlagi prvotnih stroškov v višini [...] %, brez tveganja izgube najemnine (80). |
| --- | --- |

(134)

Glede tega je treba opozoriti, da predpostavke družbe NEUWOGES glede višine stroškov niso prepričljive (prvotna višina stroškov je enaka v vseh analizah, ki jih je preložila družba NEUWOGES). V izračunih, na katerih temelji splošna pogodba o upravljanju, kot je bila sklenjena, so predvideni skupni stroški (upravljanje, vzdrževanje, tveganje izgube najemnine) v višini približno [...] % najemnine. Nasprotno pa je v analizah denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES, predvidena prvotna višina stroškov (po posodobitvi) najmanj [...] % ([...] % za tveganje izgube najemnine, [...] % za upravljanje in vzdrževanje). Tudi če se precej višja izguba najemnine (z [...] % na [...] %) ne upošteva, je prisotno zvišanje drugih stroškov z [...] % na [...] % najemnine. Predložitve družbe NEUWOGES ne pojasnjujejo v zadostni meri, zakaj bi bilo to zvišanje potrebno. Nasprotno, družba NEUWOGES trdi, da je bila stopnja [...] % ([...] EUR na m2) verjetna za obdobje takoj po posodobitvi, vendar bi se v tem primeru vsako leto zvišala za [...] % (78). Podobno je bila v cenitvi, ki jo je družba NEUWOGES naročila pred prodajo, predvidena skupna višina stroškov (vključno s tveganjem izgube najemnine (79)) v višini od [...] % do [...] % (cenitev iz leta 1997). Ker v cenitvi ni navedeno, kakšen odstotek je dodeljen izgubi najemnine, ni mogoče ugotoviti, kako se te osnovne predpostavke glede drugih stroškov razlikujejo od predpostavk družbe NEUWOGES. Tudi če bi se predvidevalo, da je cenitev iz leta 1997 temeljila na oceni tveganja izgube najemnine v višini [...] %, so drugi stroški, ki jih je predvidela družba NEUWOGES, višji. Ob upoštevanju navedenega analiz denarnih tokov, ki jih je predložila družba NEUWOGES, ni mogoče sprejeti in jih je treba popraviti na podlagi prvotnih stroškov v višini [...] %, brez tveganja izgube najemnine (80).

| (135) | Ob upoštevanju navedenega je treba nadalje pripomniti, da je trditev družbe NEUWOGES, da bi bilo treba le zaradi kritja višjih obrokov zakupnine zvišati najemnino za [...] %, napačna. Ker se obrok zakupnine izračuna kot odstotek prvotne skupne najemnine (v tem primeru [...] %), bi bilo mogoče z zvišanjem najemnine za [...] % kriti tako zvišanje obroka zakupnine kot zvišanje stroškov za [...] %. Če se stroški ne spreminjajo, bi manjše zvišanje najemnine že zadoščalo za kritje zvišanja obroka zakupnine. Dejansko bi ob predvidenem [...]-odstotnem tveganju izgube najemnine in drugih nespremenjenih stroških letno zvišanje najemnine za [...] % zadoščalo za kritje zvišanja obroka zakupnine. Z vsakim zvišanjem, ki bi presegalo navedeno, bi lahko družba NEUWOGES krila višanje stroškov ali imela dobiček. |
| --- | --- |

(135)

Ob upoštevanju navedenega je treba nadalje pripomniti, da je trditev družbe NEUWOGES, da bi bilo treba le zaradi kritja višjih obrokov zakupnine zvišati najemnino za [...] %, napačna. Ker se obrok zakupnine izračuna kot odstotek prvotne skupne najemnine (v tem primeru [...] %), bi bilo mogoče z zvišanjem najemnine za [...] % kriti tako zvišanje obroka zakupnine kot zvišanje stroškov za [...] %. Če se stroški ne spreminjajo, bi manjše zvišanje najemnine že zadoščalo za kritje zvišanja obroka zakupnine. Dejansko bi ob predvidenem [...]-odstotnem tveganju izgube najemnine in drugih nespremenjenih stroških letno zvišanje najemnine za [...] % zadoščalo za kritje zvišanja obroka zakupnine. Z vsakim zvišanjem, ki bi presegalo navedeno, bi lahko družba NEUWOGES krila višanje stroškov ali imela dobiček.

Analiza finančnega učinka

| (136) | Družba NEUWOGES je ob sklenitvi pogodbe sama izvedla analizo nominalnih denarnih tokov (81). V tej analizi je predvidela, da se bodo njeni stroški (upravljanje, vzdrževanje) zviševali za [...] % letno, da lahko vsaka tri leta zviša najemnino za [...] %, da lahko prenese [...]-odstotni delež praznih stanovanj in da bo [...] % stanovanj prodanih najemnikom. Na tej podlagi je družba NEUWOGES pričakovala, da bo s splošno pogodbo o upravljanju v 30-letni veljavnosti pogodbe ustvarila nominalni denarni tok v višini [...] EUR. |
| --- | --- |

(136)

Družba NEUWOGES je ob sklenitvi pogodbe sama izvedla analizo nominalnih denarnih tokov (81). V tej analizi je predvidela, da se bodo njeni stroški (upravljanje, vzdrževanje) zviševali za [...] % letno, da lahko vsaka tri leta zviša najemnino za [...] %, da lahko prenese [...]-odstotni delež praznih stanovanj in da bo [...] % stanovanj prodanih najemnikom. Na tej podlagi je družba NEUWOGES pričakovala, da bo s splošno pogodbo o upravljanju v 30-letni veljavnosti pogodbe ustvarila nominalni denarni tok v višini [...] EUR.

| (137) | V formalnem postopku preiskave ni nič pokazalo na to, da bi bili ti izračuni narejeni na podlagi pričakovanj, za katera bi bilo znano, da so preveč optimistična. Predložen ni bil noben dokaz, da so predstavniki družbe NEUWOGES, ki so te podatke predložili odboru družbe NEUWOGES, to storili vedoč, da so napačni. Dejansko se zdi, da družba NEUWOGES ne trdi, da so njeni upravitelji zavestno sklenili neugoden posel iz političnih razlogov, ampak da je bila opravljena napačna ocena gospodarskih posledic (ki bi se jim v predložitvah družbe NEUWOGES udeleženec v tržnem gospodarstvu izognil) (82). |
| --- | --- |

(137)

V formalnem postopku preiskave ni nič pokazalo na to, da bi bili ti izračuni narejeni na podlagi pričakovanj, za katera bi bilo znano, da so preveč optimistična. Predložen ni bil noben dokaz, da so predstavniki družbe NEUWOGES, ki so te podatke predložili odboru družbe NEUWOGES, to storili vedoč, da so napačni. Dejansko se zdi, da družba NEUWOGES ne trdi, da so njeni upravitelji zavestno sklenili neugoden posel iz političnih razlogov, ampak da je bila opravljena napačna ocena gospodarskih posledic (ki bi se jim v predložitvah družbe NEUWOGES udeleženec v tržnem gospodarstvu izognil) (82).

| (138) | Kljub temu je treba proučiti, ali so bila ta pričakovanja takšna, da jih udeleženec v tržnem gospodarstvu pri odločitvi ne bi upošteval. V tem okviru je treba opozoriti, da družba NEUWOGES trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval zvišanje najemnine za le [...] % letno, tveganje izgube najemnine za [...] % ter zvišanje stroškov upravljanja in vzdrževanja za [...] % (83). Družba NEUWOGES na podlagi teh predpostavk trdi, da bi skupni denarni tok nominalno znašal [...] EUR, po odbitku pa [...] EUR, na kar bi najbolj vplivalo več kot sedemkratno povečanje izgube najemnine. |
| --- | --- |

(138)

Kljub temu je treba proučiti, ali so bila ta pričakovanja takšna, da jih udeleženec v tržnem gospodarstvu pri odločitvi ne bi upošteval. V tem okviru je treba opozoriti, da družba NEUWOGES trdi, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu pričakoval zvišanje najemnine za le [...] % letno, tveganje izgube najemnine za [...] % ter zvišanje stroškov upravljanja in vzdrževanja za [...] % (83). Družba NEUWOGES na podlagi teh predpostavk trdi, da bi skupni denarni tok nominalno znašal [...] EUR, po odbitku pa [...] EUR, na kar bi najbolj vplivalo več kot sedemkratno povečanje izgube najemnine.

7.2.4.3   Pričakovanja na trgu

| (139) | Najprej so navedeni dokumenti z informacijami o dejanskih pričakovanjih obeh strank v poslu. Zapisnik seje nadzornega odbora z dne 16. decembra 1997 dokazuje, da so bila po mnenju upraviteljev družbe NEUWOGES tveganja, prisotna v poslu, „sprejemljiva“ (84). Na podlagi tega zapisnika je poleg tega jasno, da je družba NEUWOGES ukrepala na podlagi izračunov, v katerih je bilo predvideno zvišanje najemnine za [...] % vsaka tri leta, zvišanje stroškov (brez navedbe tveganja izgube najemnine) za [...] % in tveganje izgube najemnine v višini [...] % (85). |
| --- | --- |

(139)

Najprej so navedeni dokumenti z informacijami o dejanskih pričakovanjih obeh strank v poslu. Zapisnik seje nadzornega odbora z dne 16. decembra 1997 dokazuje, da so bila po mnenju upraviteljev družbe NEUWOGES tveganja, prisotna v poslu, „sprejemljiva“ (84). Na podlagi tega zapisnika je poleg tega jasno, da je družba NEUWOGES ukrepala na podlagi izračunov, v katerih je bilo predvideno zvišanje najemnine za [...] % vsaka tri leta, zvišanje stroškov (brez navedbe tveganja izgube najemnine) za [...] % in tveganje izgube najemnine v višini [...] % (85).

| (140) | Družba NEUWOGES se je pred podpisom pogodb posvetovala z revizijsko družbo Nordrevision, ki je ocenila, da zvišanje najemnine za [...] % ustreza splošni stopnji inflacije, vendar tega verjetno ne bo mogoče doseči (86). Menila je tudi, da so bili prvotni stroški ob predpostavki popolne zasedenosti stanovanj razumni (izračuni so temeljili na oceni stroškov v višini [...] % najemnine), vendar je potrebna indeksacija navedenih stroškov v skladu z indeksacijo obroka zakupnine (87). |
| --- | --- |

(140)

Družba NEUWOGES se je pred podpisom pogodb posvetovala z revizijsko družbo Nordrevision, ki je ocenila, da zvišanje najemnine za [...] % ustreza splošni stopnji inflacije, vendar tega verjetno ne bo mogoče doseči (86). Menila je tudi, da so bili prvotni stroški ob predpostavki popolne zasedenosti stanovanj razumni (izračuni so temeljili na oceni stroškov v višini [...] % najemnine), vendar je potrebna indeksacija navedenih stroškov v skladu z indeksacijo obroka zakupnine (87).

| (141) | Družba BAVARIA je po drugi strani na podlagi pričakovanja, da se število prebivalcev v Neubrandenburgu ne bo spreminjalo (zaradi ustanovitve več velikih ponudnikov storitev) (88), in dobre lokacije stavb predvidevala, da se lahko pričakuje zelo nizek delež praznih stanovanj (89). Nadalje je predvidevala, da bi bilo najemnino mogoče zvišati v skladu z indeksacijo obrokov zakupnine (90). |
| --- | --- |

(141)

Družba BAVARIA je po drugi strani na podlagi pričakovanja, da se število prebivalcev v Neubrandenburgu ne bo spreminjalo (zaradi ustanovitve več velikih ponudnikov storitev) (88), in dobre lokacije stavb predvidevala, da se lahko pričakuje zelo nizek delež praznih stanovanj (89). Nadalje je predvidevala, da bi bilo najemnino mogoče zvišati v skladu z indeksacijo obrokov zakupnine (90).

| (142) | Nazadnje je treba poudariti, da so v cenitvi nepremičnine, ki jo je družba NEUWOGES naročila pred prodajo, navedeni podatki o zadevnem pričakovanem razvoju dogodkov. V cenitvi iz leta 1997 so bili predvideni stroški med [...] % in [...] %, ni pa bilo navedeno, kakšen odstotek je dodeljen tveganju izgube najemnine (91). |
| --- | --- |

(142)

Nazadnje je treba poudariti, da so v cenitvi nepremičnine, ki jo je družba NEUWOGES naročila pred prodajo, navedeni podatki o zadevnem pričakovanem razvoju dogodkov. V cenitvi iz leta 1997 so bili predvideni stroški med [...] % in [...] %, ni pa bilo navedeno, kakšen odstotek je dodeljen tveganju izgube najemnine (91).

7.2.4.4   Ocena

Stroški upravljanja

| (143) | Prvič, pričakovanja glede stroškov upravljanja in vzdrževanja se glede njihove prvotne višine ([...] EUR na m2 ali [...] % najemnine) in pričakovanega zvišanja ([...] % letno) zdijo razumni. Glede prvotne višine stroškov ta ugotovitev temelji na trditvi družbe NEUWOGES, da so bili ti stroški vsaj za obdobje takoj po posodobitvi določeni dovolj visoko. Drugič, v študiji družbe Pestel je navedeno, da bi leta 1997 stroški upravljanja in vzdrževanja povprečno znašali [...] EUR na m2, kar je [...] EUR manj od stroškov, kot so bili določeni v poslu prodaje in povratnega zakupa (92). Stroški, predvideni v cenitvi strokovnjaka, so bili prav tako v tem razponu. Zvišanje teh stroškov je bilo vsekakor mogoče pričakovati, vendar se zdi, da je bilo predvideno zvišanje za [...] % letno razumno in celo nekoliko previdno. Revizijska družba Nordrevision je predlagala, da se takšna indeksacija stroškov upravljanja ohrani le v skladu z indeksacijo obroka zakupnine, tj. z letnim zvišanjem za [...] %, kar je nižje od zvišanja, ki ga je dejansko predvidela družba NEUWOGES. Po naključju družba NEUWOGES sedaj ravno za indeksacijo za [...] % trdi, da bi jo bilo mogoče razumno pričakovati, kar dokazuje, da [...] % letno ni bilo nerazumno nizko. |
| --- | --- |

(143)

Prvič, pričakovanja glede stroškov upravljanja in vzdrževanja se glede njihove prvotne višine ([...] EUR na m2 ali [...] % najemnine) in pričakovanega zvišanja ([...] % letno) zdijo razumni. Glede prvotne višine stroškov ta ugotovitev temelji na trditvi družbe NEUWOGES, da so bili ti stroški vsaj za obdobje takoj po posodobitvi določeni dovolj visoko. Drugič, v študiji družbe Pestel je navedeno, da bi leta 1997 stroški upravljanja in vzdrževanja povprečno znašali [...] EUR na m2, kar je [...] EUR manj od stroškov, kot so bili določeni v poslu prodaje in povratnega zakupa (92). Stroški, predvideni v cenitvi strokovnjaka, so bili prav tako v tem razponu. Zvišanje teh stroškov je bilo vsekakor mogoče pričakovati, vendar se zdi, da je bilo predvideno zvišanje za [...] % letno razumno in celo nekoliko previdno. Revizijska družba Nordrevision je predlagala, da se takšna indeksacija stroškov upravljanja ohrani le v skladu z indeksacijo obroka zakupnine, tj. z letnim zvišanjem za [...] %, kar je nižje od zvišanja, ki ga je dejansko predvidela družba NEUWOGES. Po naključju družba NEUWOGES sedaj ravno za indeksacijo za [...] % trdi, da bi jo bilo mogoče razumno pričakovati, kar dokazuje, da [...] % letno ni bilo nerazumno nizko.

Tveganje izgube najemnine

| (144) | Glede tveganja izgube najemnine ni bilo nerazumno pričakovati splošno izgubo višine najemnine za [...] %. Najprej je treba opozoriti, da se revizijski družbi Nordrevision v njenih ocenah pogodb ta višina ni zdela vprašljiva, čeprav je izrazila druge pomisleke o splošnih gospodarskih razmerah in nepremičninskem trgu v Neubrandenburgu (93). Drugič, v cenitvi iz leta 1997 sicer ni navedeno predvideno tveganje izgube najemnine, vendar očitno niso predvidena znatno višja tveganja izgube najemnine (94). |
| --- | --- |

(144)

Glede tveganja izgube najemnine ni bilo nerazumno pričakovati splošno izgubo višine najemnine za [...] %. Najprej je treba opozoriti, da se revizijski družbi Nordrevision v njenih ocenah pogodb ta višina ni zdela vprašljiva, čeprav je izrazila druge pomisleke o splošnih gospodarskih razmerah in nepremičninskem trgu v Neubrandenburgu (93). Drugič, v cenitvi iz leta 1997 sicer ni navedeno predvideno tveganje izgube najemnine, vendar očitno niso predvidena znatno višja tveganja izgube najemnine (94).

| (145) | Iz dokumentacije internega postopka odločanja družbe BAVARIA je razvidno, da je družba BAVARIA zaradi ustanovitve več velikih ponudnikov storitev v Neubrandenburgu predvidevala, da se število prebivalcev mesta ne bo spreminjalo in da se bo po posodobitvi lahko oddala večina zadevnih stanovanj. Dejansko sta po trditvah družbe NEUWOGES med letoma 1997 in 1998 mesto Neubrandenburg in dežela Mecklenburg-Vorpommern predvidela, da se število prebivalcev in prihodki ne bodo zmanjševali. |
| --- | --- |

(145)

Iz dokumentacije internega postopka odločanja družbe BAVARIA je razvidno, da je družba BAVARIA zaradi ustanovitve več velikih ponudnikov storitev v Neubrandenburgu predvidevala, da se število prebivalcev mesta ne bo spreminjalo in da se bo po posodobitvi lahko oddala večina zadevnih stanovanj. Dejansko sta po trditvah družbe NEUWOGES med letoma 1997 in 1998 mesto Neubrandenburg in dežela Mecklenburg-Vorpommern predvidela, da se število prebivalcev in prihodki ne bodo zmanjševali.

| (146) | Prezreti se ne sme tudi dejstva, da je uprava družbe NEUWOGES, ki je vodila podjetje, ki je imelo v lasti več kot 30 % stanovanj v Neubrandenburgu in je torej dobro poznalo lokalni nepremičninski trg, tveganja, ki so bila prisotna pri poslu prodaje in povratnega zakupa, ocenila za sprejemljiva in pri svojih napovedih upoštevala tveganje izgube najemnine v višini [...] %. Ni jasno, zakaj bi ti strokovnjaki na lokalnem nepremičninskem trgu pri svojih izračunih upoštevali to predpostavko, če je bila tako nerazumno nizka, kot zdaj trdi družba NEUWOGES. |
| --- | --- |

(146)

Prezreti se ne sme tudi dejstva, da je uprava družbe NEUWOGES, ki je vodila podjetje, ki je imelo v lasti več kot 30 % stanovanj v Neubrandenburgu in je torej dobro poznalo lokalni nepremičninski trg, tveganja, ki so bila prisotna pri poslu prodaje in povratnega zakupa, ocenila za sprejemljiva in pri svojih napovedih upoštevala tveganje izgube najemnine v višini [...] %. Ni jasno, zakaj bi ti strokovnjaki na lokalnem nepremičninskem trgu pri svojih izračunih upoštevali to predpostavko, če je bila tako nerazumno nizka, kot zdaj trdi družba NEUWOGES.

| (147) | Hkrati je treba upoštevati dokumentacijo, ki jo je družba NEUWOGES predložila v zvezi z vprašanjem, ali bi skrben udeleženec na zadevnem nepremičninskem trgu (montažni stanovanjski bloki v Vzhodni Nemčiji) pričakoval višji delež praznih stanovanj, če je bila zadevna dokumentacija pripravljena pred sklenitvijo posla prodaje in povratnega zakupa. Od vseh predloženih študij je bila le študija družbe Pestel pripravljena pred sklenitvijo zadevnih pogodb. V tem okviru je treba spomniti, da se študija družbe Pestel nanaša na Vzhodno Nemčijo v celoti in ne upošteva posebnih lokalnih pogojev v Neubrandenburgu, zaradi česar je omejena njena dokazna vrednost v zadevnem okviru. V študiji je poudarjenih nekaj splošnih težav na nepremičninskem trgu Vzhodne Nemčije, vendar sama študija ne zadošča za ugotovitev, da udeleženec v tržnem gospodarstvu pri odločanju glede naložbe ne bi upošteval predvidenega tveganja izgube najemnine v višini [...] %. |
| --- | --- |

(147)

Hkrati je treba upoštevati dokumentacijo, ki jo je družba NEUWOGES predložila v zvezi z vprašanjem, ali bi skrben udeleženec na zadevnem nepremičninskem trgu (montažni stanovanjski bloki v Vzhodni Nemčiji) pričakoval višji delež praznih stanovanj, če je bila zadevna dokumentacija pripravljena pred sklenitvijo posla prodaje in povratnega zakupa. Od vseh predloženih študij je bila le študija družbe Pestel pripravljena pred sklenitvijo zadevnih pogodb. V tem okviru je treba spomniti, da se študija družbe Pestel nanaša na Vzhodno Nemčijo v celoti in ne upošteva posebnih lokalnih pogojev v Neubrandenburgu, zaradi česar je omejena njena dokazna vrednost v zadevnem okviru. V študiji je poudarjenih nekaj splošnih težav na nepremičninskem trgu Vzhodne Nemčije, vendar sama študija ne zadošča za ugotovitev, da udeleženec v tržnem gospodarstvu pri odločanju glede naložbe ne bi upošteval predvidenega tveganja izgube najemnine v višini [...] %.

Najemnina

| (148) | Glede najemnine je treba najprej spomniti, da družba NEUWOGES ni trdila, da so bile pričakovane najemnine po posodobitvi določene previsoko. Namesto tega trdi, da jih ni bilo mogoče zvišati v skladu s pričakovanji. Ob upoštevanju ugotovitve deželnega sodišča v Rostocku, da je bila povprečna najemnina v višini [...] EUR na m2, na kateri temelji splošna pogodba o upravljanju, v razponu iz veljavne preglednice z najemninami (95), je mogoče ugotoviti, da je bila prvotna povprečna višina najemnine določena realno. |
| --- | --- |

(148)

Glede najemnine je treba najprej spomniti, da družba NEUWOGES ni trdila, da so bile pričakovane najemnine po posodobitvi določene previsoko. Namesto tega trdi, da jih ni bilo mogoče zvišati v skladu s pričakovanji. Ob upoštevanju ugotovitve deželnega sodišča v Rostocku, da je bila povprečna najemnina v višini [...] EUR na m2, na kateri temelji splošna pogodba o upravljanju, v razponu iz veljavne preglednice z najemninami (95), je mogoče ugotoviti, da je bila prvotna povprečna višina najemnine določena realno.

| (149) | Glede indeksacije dogovorjenega obroka zakupnine nič neposredno ne kaže na to, kakšno povprečno zvišanje najemnine je bilo na splošno pričakovano leta 1998. Revizijska družba Nordrevision je pripomnila le, da je prvotno določenih [...] % letno ustrezalo splošni stopnji inflacije, vendar je v Neubrandenburgu verjetno ne bi bilo mogoče doseči (96). Dejstvo, da se je družba NEUWOGES nazadnje strinjala z indeksacijo za „le“ [...] % in pričakovala, da bo lahko vsake tri leta najemnino zvišala za [...] % (ali [...] % letno), kaže na to, da je upoštevala to opozorilo. V cenitvah ni bilo izrecno izraženo nobeno pričakovanje glede zvišanj najemnin v prihodnosti. Kljub temu je treba opozoriti, da v cenitvah niso bile navedene izrecne predpostavke o gibanju inflacije in najemnine, vendar vključujeta temeljno predpostavko, da se bo zvišanje najemnine približalo splošni inflaciji (ki je v prejšnjih desetletjih znašala približno 3,5 %) (97). Deželno sodišče v Rostocku je menilo, da je bila indeksacija upravičena ob upoštevanju povprečne letne 3,52-odstotne stopnje inflacije v 28 letih pred sklenitvijo pogodb (98). Nadalje je ugotovilo, da je gibanje najemnin v 30-letnem obdobju očitno težko predvideti, vendar ne more predvidevati, da se lahko pričakuje jasno nesorazmerje med indeksacijo obroka zakupnine in gibanja višine najemnine. |
| --- | --- |

(149)

Glede indeksacije dogovorjenega obroka zakupnine nič neposredno ne kaže na to, kakšno povprečno zvišanje najemnine je bilo na splošno pričakovano leta 1998. Revizijska družba Nordrevision je pripomnila le, da je prvotno določenih [...] % letno ustrezalo splošni stopnji inflacije, vendar je v Neubrandenburgu verjetno ne bi bilo mogoče doseči (96). Dejstvo, da se je družba NEUWOGES nazadnje strinjala z indeksacijo za „le“ [...] % in pričakovala, da bo lahko vsake tri leta najemnino zvišala za [...] % (ali [...] % letno), kaže na to, da je upoštevala to opozorilo. V cenitvah ni bilo izrecno izraženo nobeno pričakovanje glede zvišanj najemnin v prihodnosti. Kljub temu je treba opozoriti, da v cenitvah niso bile navedene izrecne predpostavke o gibanju inflacije in najemnine, vendar vključujeta temeljno predpostavko, da se bo zvišanje najemnine približalo splošni inflaciji (ki je v prejšnjih desetletjih znašala približno 3,5 %) (97). Deželno sodišče v Rostocku je menilo, da je bila indeksacija upravičena ob upoštevanju povprečne letne 3,52-odstotne stopnje inflacije v 28 letih pred sklenitvijo pogodb (98). Nadalje je ugotovilo, da je gibanje najemnin v 30-letnem obdobju očitno težko predvideti, vendar ne more predvidevati, da se lahko pričakuje jasno nesorazmerje med indeksacijo obroka zakupnine in gibanja višine najemnine.

| (150) | Študija družbe Pestel, ki jo je predložila družba NEUWOGES, ne zagotavlja nobenih podatkov o dejanskih pričakovanjih udeležencev na nepremičninskem trgu Vzhodne Nemčije in ne vsebuje nobenih posebnih podatkov o Neubrandenburgu. Kljub temu kaže na morebitno težaven trg v Vzhodni Nemčiji. Vendar ob upoštevanju ostalih dokazov ne dokazuje, da je bilo strinjanje z indeksacijo obrokov zakupnine za [...] % letno in pričakovanje glede uvedbe zvišanja najemnin za [...] % letno nerazumno. |
| --- | --- |

(150)

Študija družbe Pestel, ki jo je predložila družba NEUWOGES, ne zagotavlja nobenih podatkov o dejanskih pričakovanjih udeležencev na nepremičninskem trgu Vzhodne Nemčije in ne vsebuje nobenih posebnih podatkov o Neubrandenburgu. Kljub temu kaže na morebitno težaven trg v Vzhodni Nemčiji. Vendar ob upoštevanju ostalih dokazov ne dokazuje, da je bilo strinjanje z indeksacijo obrokov zakupnine za [...] % letno in pričakovanje glede uvedbe zvišanja najemnin za [...] % letno nerazumno.

Čas veljavnosti

| (151) | Glede časa veljavnosti pogodbe je deželno sodišče v Rostocku menilo, da je za nekatere zakupne pogodbe značilen dolg čas veljavnosti (do 30 let) in da zadevna pogodba ni nujno neobičajna (99). Zaradi 30-letne veljavnosti so bila seveda prisotna nekatera tveganja, vendar je to pomenilo tudi možnost rednega dobička in visoko zanesljivost glede stroškov. Poleg tega je daljši čas veljavnosti pomenil tudi, da so bili mesečni obroki zakupnine, potrebni zaradi povračila za naložbo kupcu, nižji ali pa da je bila prodajna cena višja, obroki zakupnine pa enaki, kot če bi se izbral krajši čas veljavnosti (100). Ob upoštevanju navedenega se 30-letna veljavnost pogodbe ne zdi nerazumna. |
| --- | --- |

(151)

Glede časa veljavnosti pogodbe je deželno sodišče v Rostocku menilo, da je za nekatere zakupne pogodbe značilen dolg čas veljavnosti (do 30 let) in da zadevna pogodba ni nujno neobičajna (99). Zaradi 30-letne veljavnosti so bila seveda prisotna nekatera tveganja, vendar je to pomenilo tudi možnost rednega dobička in visoko zanesljivost glede stroškov. Poleg tega je daljši čas veljavnosti pomenil tudi, da so bili mesečni obroki zakupnine, potrebni zaradi povračila za naložbo kupcu, nižji ali pa da je bila prodajna cena višja, obroki zakupnine pa enaki, kot če bi se izbral krajši čas veljavnosti (100). Ob upoštevanju navedenega se 30-letna veljavnost pogodbe ne zdi nerazumna.

7.2.4.5   Sklepna ugotovitev

| (152) | Na podlagi teh premislekov se zdi, da se za pričakovanja, ki jih je družba NEUWOGES izrazila v svojem prvotnem izračunu, ne more trditi, da so bila nerazumna. V skladu s tem je bilo ob upoštevanju predloženih dokazov razumno, da je družba NEUWOGES pričakovala, da bo v okviru splošne pogodbe o upravljanju ustvarila dobiček. Če se nominalni pričakovani dobiček za zadevno obdobje (začetek leta 1998) odbije, se izkaže, da je družba NEUWOGES ukrepala na podlagi predpostavke, da je odkupna vrednost splošne pogodbe o upravljanju znašala [...] EUR. |
| --- | --- |

(152)

Na podlagi teh premislekov se zdi, da se za pričakovanja, ki jih je družba NEUWOGES izrazila v svojem prvotnem izračunu, ne more trditi, da so bila nerazumna. V skladu s tem je bilo ob upoštevanju predloženih dokazov razumno, da je družba NEUWOGES pričakovala, da bo v okviru splošne pogodbe o upravljanju ustvarila dobiček. Če se nominalni pričakovani dobiček za zadevno obdobje (začetek leta 1998) odbije, se izkaže, da je družba NEUWOGES ukrepala na podlagi predpostavke, da je odkupna vrednost splošne pogodbe o upravljanju znašala [...] EUR.

7.2.5   Splošna ocena

| (153) | Ker je Komisija že ugotovila, da zakupna in prodajna pogodba ter splošna pogodba o upravljanju sestavljata en sam celovit posel, je treba odkupni vrednosti obeh pogodb sešteti, da se ugotovi skupna vrednost posla za družbo NEUWOGES. Skratka, družba NEUWOGES je lahko na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa pričakovala naslednje koristi:






  (a) | plačilo v gotovini, ki ga je plačala družba BAVARIA ([...] EUR); |
| --- | --- | --- |

(153)

Ker je Komisija že ugotovila, da zakupna in prodajna pogodba ter splošna pogodba o upravljanju sestavljata en sam celovit posel, je treba odkupni vrednosti obeh pogodb sešteti, da se ugotovi skupna vrednost posla za družbo NEUWOGES. Skratka, družba NEUWOGES je lahko na podlagi pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa pričakovala naslednje koristi:

(a)

plačilo v gotovini, ki ga je plačala družba BAVARIA ([...] EUR);

| (b) | pristojbino za prizadevanja za privatizacijo ([...] EUR); |
| --- | --- |

(b)

pristojbino za prizadevanja za privatizacijo ([...] EUR);

| (c) | dobiček od posodobitve ([...] EUR); |
| --- | --- |

(c)

dobiček od posodobitve ([...] EUR);

| (d) | odkupno vrednost najemnine za zemljišče po letu 2029 ([...] EUR po odbitku). |
| --- | --- |

(d)

odkupno vrednost najemnine za zemljišče po letu 2029 ([...] EUR po odbitku).

| (154) | Poleg tega se je predvidevalo (kot je bilo ugotovljeno v oddelku 7.2.4), da je imela splošna pogodba o upravljanju na podlagi razumnih pričakovanj družbe NEUWOGES diskontirano odkupno vrednost v višini [...] EUR. Posel prodaje in povratnega zakupa je bil torej za družbo NEUWOGES skupno vreden [...] EUR. |
| --- | --- |

(154)

Poleg tega se je predvidevalo (kot je bilo ugotovljeno v oddelku 7.2.4), da je imela splošna pogodba o upravljanju na podlagi razumnih pričakovanj družbe NEUWOGES diskontirano odkupno vrednost v višini [...] EUR. Posel prodaje in povratnega zakupa je bil torej za družbo NEUWOGES skupno vreden [...] EUR.

7.3   PRIMERJAVA Z DRUGIMI POSLOVNIMI MOŽNOSTMI

| (155) | Da se ugotovi, ali je bila odločitev družbe NEUWOGES glede sklenitve posla prodaje in povratnega zakupa v okviru ekonomskega ravnanja, za katerega bi se razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu razumno odločil, je treba vrednost navedenega posla primerjati z drugimi poslovnimi možnostmi. Če je imela družba NEUWOGES na voljo možnost, ki je bila gospodarsko ugodnejša, za odločitev glede sklenitve posla prodaje in povratnega zakupa ni mogoče ugotoviti, da bi jo udeleženec v tržnem gospodarstvu sprejel. |
| --- | --- |

(155)

Da se ugotovi, ali je bila odločitev družbe NEUWOGES glede sklenitve posla prodaje in povratnega zakupa v okviru ekonomskega ravnanja, za katerega bi se razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu razumno odločil, je treba vrednost navedenega posla primerjati z drugimi poslovnimi možnostmi. Če je imela družba NEUWOGES na voljo možnost, ki je bila gospodarsko ugodnejša, za odločitev glede sklenitve posla prodaje in povratnega zakupa ni mogoče ugotoviti, da bi jo udeleženec v tržnem gospodarstvu sprejel.

| (156) | V tem okviru je treba opozoriti, da oddaja stanovanj brez predhodne posodobitve ali rušenje stavb ne bi bili primerni poslovni možnosti. Prvič, oddaja stanovanj brez posodobitve bi prinesla omejen prihodek, pri čemer je bilo jasno, da bi bile neposodobljene stavbe bolj prazne od posodobljenih stavb (101). Zato ni trdne osnove za ugotovitev, da bi se lahko pričakovalo, da bo dobiček od nadaljnjega oddajanja neposodobljenih stavb presegel dobiček na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa. Podobno tudi rušenje ne bi prineslo prihodkov, ampak bi nastali stroški rušenja. Zato tudi rušenje v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) ni bila primerna možnost. |
| --- | --- |

(156)

V tem okviru je treba opozoriti, da oddaja stanovanj brez predhodne posodobitve ali rušenje stavb ne bi bili primerni poslovni možnosti. Prvič, oddaja stanovanj brez posodobitve bi prinesla omejen prihodek, pri čemer je bilo jasno, da bi bile neposodobljene stavbe bolj prazne od posodobljenih stavb (101). Zato ni trdne osnove za ugotovitev, da bi se lahko pričakovalo, da bo dobiček od nadaljnjega oddajanja neposodobljenih stavb presegel dobiček na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa. Podobno tudi rušenje ne bi prineslo prihodkov, ampak bi nastali stroški rušenja. Zato tudi rušenje v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) ni bila primerna možnost.

7.3.1   Možnost financiranja s posojilom

| (157) | Prva možnost, ki bi jo bilo treba proučiti, bi bilo financiranje s posojilom. Če bi družba NEUWOGES posodobitev zadevnih stavb financirala prek posojila, bi lahko prejela nekaj istega dobička, kot ga je prejela s poslom prodaje in povratnega zakupa. Lahko bi oddajala posodobljene stavbe in s tem ustvarila dober tok prihodkov. Poleg tega bi v nasprotju z njenim položajem na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa ostala lastnik stavb. |
| --- | --- |

(157)

Prva možnost, ki bi jo bilo treba proučiti, bi bilo financiranje s posojilom. Če bi družba NEUWOGES posodobitev zadevnih stavb financirala prek posojila, bi lahko prejela nekaj istega dobička, kot ga je prejela s poslom prodaje in povratnega zakupa. Lahko bi oddajala posodobljene stavbe in s tem ustvarila dober tok prihodkov. Poleg tega bi v nasprotju z njenim položajem na podlagi posla prodaje in povratnega zakupa ostala lastnik stavb.

| (158) | Vendar je jasno tudi, da bi bili pri financiranju s posojilom prisotni nekateri negativni učinki. Prvič, družba NEUWOGES bi morala 30 % obsega naložbe zagotoviti z lastnim kapitalom, saj je menila, da mora ohraniti 30-odstotni kapitalski količnik (102). Konec leta 1997 je nadzorni odbor družbe NEUWOGES razpravljal o znižanju kapitalskega količnika, da bi spodbudil več naložb. Vendar je uprava ta predlog zavrnila kot neizvedljivega z gospodarskega vidika, saj bi bila posledica nesprejemljiva stopnja zadolženosti (103). Uprava je pojasnila, da znižanje kapitalskega količnika s 30 % na 25 % ne bi bilo izvedljivo (stopnja zadolženosti) (104). Brukhard Räuber, član nadzornega odbora družbe NEUWOGES, je nadalje trdil, da bi bilo znižanje kapitalskega količnika z vidika poslovne ekonomije nesprejemljivo. Izvajati je bilo treba zaveze družbe (105). Da bi se financirala naložba v posodobitev v višini [...] EUR, bi morala družba NEUWOGES torej prispevati [...] EUR lastnega kapitala. Ni zelo verjetno, da je bil ta znesek lastnega kapitala takoj na voljo. Iz zapisnika seje nadzornega odbora je razvidno, da je možni skupni obseg naložb v letu 1998 (vključno s posojili) znašal približno [...] EUR, ta znesek pa je že bil namenjen za druge projekte (106). Zato je jasno, da bi lahko družba NEUWOGES za financiranje posodobitve vzela posojilo le, če bi opustila druge projekte. |
| --- | --- |

(158)

Vendar je jasno tudi, da bi bili pri financiranju s posojilom prisotni nekateri negativni učinki. Prvič, družba NEUWOGES bi morala 30 % obsega naložbe zagotoviti z lastnim kapitalom, saj je menila, da mora ohraniti 30-odstotni kapitalski količnik (102). Konec leta 1997 je nadzorni odbor družbe NEUWOGES razpravljal o znižanju kapitalskega količnika, da bi spodbudil več naložb. Vendar je uprava ta predlog zavrnila kot neizvedljivega z gospodarskega vidika, saj bi bila posledica nesprejemljiva stopnja zadolženosti (103). Uprava je pojasnila, da znižanje kapitalskega količnika s 30 % na 25 % ne bi bilo izvedljivo (stopnja zadolženosti) (104). Brukhard Räuber, član nadzornega odbora družbe NEUWOGES, je nadalje trdil, da bi bilo znižanje kapitalskega količnika z vidika poslovne ekonomije nesprejemljivo. Izvajati je bilo treba zaveze družbe (105). Da bi se financirala naložba v posodobitev v višini [...] EUR, bi morala družba NEUWOGES torej prispevati [...] EUR lastnega kapitala. Ni zelo verjetno, da je bil ta znesek lastnega kapitala takoj na voljo. Iz zapisnika seje nadzornega odbora je razvidno, da je možni skupni obseg naložb v letu 1998 (vključno s posojili) znašal približno [...] EUR, ta znesek pa je že bil namenjen za druge projekte (106). Zato je jasno, da bi lahko družba NEUWOGES za financiranje posodobitve vzela posojilo le, če bi opustila druge projekte.

| (159) | V nasprotju s financiranjem s posojilom je bila prednost posla prodaje in povratnega zakupa ta, da družbi NEUWOGES ni bilo treba vlagati lastnega kapitala, poleg popolnega financiranja posodobitve stavb pa je prejela tudi sveža likvidnostna sredstva. |
| --- | --- |

(159)

V nasprotju s financiranjem s posojilom je bila prednost posla prodaje in povratnega zakupa ta, da družbi NEUWOGES ni bilo treba vlagati lastnega kapitala, poleg popolnega financiranja posodobitve stavb pa je prejela tudi sveža likvidnostna sredstva.

| (160) | Ob upoštevanju vseh teh premislekov ni mogoče trditi, kot je bilo ugotovljeno, da bi bila posodobitev, financirana s posojilom, na voljo ali pa bi bila za družbo NEUWOGES ugodnejša kot posel z družbo BAVARIA. Dejstvo, da družba NEUWOGES verjetno ne bi imela lastnega kapitala, potrebnega za pridobitev posojila, in da bi dodatna likvidnostna sredstva lahko uporabila za financiranje drugih naložb, kaže na ugotovitev, da je bila odločitev za posel prodaje in povratnega zakupa namesto za financiranje s posojilom razumna. |
| --- | --- |

(160)

Ob upoštevanju vseh teh premislekov ni mogoče trditi, kot je bilo ugotovljeno, da bi bila posodobitev, financirana s posojilom, na voljo ali pa bi bila za družbo NEUWOGES ugodnejša kot posel z družbo BAVARIA. Dejstvo, da družba NEUWOGES verjetno ne bi imela lastnega kapitala, potrebnega za pridobitev posojila, in da bi dodatna likvidnostna sredstva lahko uporabila za financiranje drugih naložb, kaže na ugotovitev, da je bila odločitev za posel prodaje in povratnega zakupa namesto za financiranje s posojilom razumna.

7.3.2   Možnost glede neposredne prodaje

| (161) | Druga resna možnost bi bila neposredna prodaja stavb in zemljišča. Glavno vprašanje je, ali bi bila takšna prodaja ugodnejša. |
| --- | --- |

(161)

Druga resna možnost bi bila neposredna prodaja stavb in zemljišča. Glavno vprašanje je, ali bi bila takšna prodaja ugodnejša.

7.3.2.1   Ocena ob upoštevanju cenitev iz let 1997 in 2007

| (162) | Pri poskusu primerjave vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES ter koristi, ki bi jih lahko pridobila z neposredno prodajo, je glavno vprašanje, kakšno ceno bi lahko družba NEUWOGES dosegla pri „običajni“ prodaji. V tem okviru sta pomembni cenitvi iz let 1997 in 2007. |
| --- | --- |

(162)

Pri poskusu primerjave vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES ter koristi, ki bi jih lahko pridobila z neposredno prodajo, je glavno vprašanje, kakšno ceno bi lahko družba NEUWOGES dosegla pri „običajni“ prodaji. V tem okviru sta pomembni cenitvi iz let 1997 in 2007.

| (163) | Družba NEUWOGES je obe študiji naročila zaradi ocene vrednosti zadevne nepremičnine (stavb in zemljišča) leta 1997. Eno študijo je izvedel strokovnjak družbe leta 1997, drugo pa naknadno neodvisni strokovnjak leta 2007. V cenitvi iz leta 1997 je bila vrednost ocenjena na [...] EUR, v študiji iz leta 2007 pa na [...] EUR (107). V obeh študijah so bili ločeno ocenjeni stavbe (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR) in zemljišče (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR). Obe študiji temeljita na dejansko enaki metodologiji, tj. metodi bruto najemnine (Ertragswertverfahren). |
| --- | --- |

(163)

Družba NEUWOGES je obe študiji naročila zaradi ocene vrednosti zadevne nepremičnine (stavb in zemljišča) leta 1997. Eno študijo je izvedel strokovnjak družbe leta 1997, drugo pa naknadno neodvisni strokovnjak leta 2007. V cenitvi iz leta 1997 je bila vrednost ocenjena na [...] EUR, v študiji iz leta 2007 pa na [...] EUR (107). V obeh študijah so bili ločeno ocenjeni stavbe (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR) in zemljišče (cenitev iz leta 1997: [...] EUR; cenitev iz leta 2007: [...] EUR). Obe študiji temeljita na dejansko enaki metodologiji, tj. metodi bruto najemnine (Ertragswertverfahren).

| (164) | Ker je bila cenitev iz leta 2007 pripravljena šele po izvedbi posla prodaje in povratnega zakupa, Komisija meni, da je ni mogoče uporabiti pri ugotavljanju vrednosti nepremičnine leta 1997, kot je bila družbi NEUWOGES znana v zadevnem obdobju. Družba NEUWOGES se takrat na podlagi naknadne cenitve iz leta 2007 ne bi mogla odločiti, ali bi sklenila posel prodaje in povratnega zakupa z družbo BAVARIA. |
| --- | --- |

(164)

Ker je bila cenitev iz leta 2007 pripravljena šele po izvedbi posla prodaje in povratnega zakupa, Komisija meni, da je ni mogoče uporabiti pri ugotavljanju vrednosti nepremičnine leta 1997, kot je bila družbi NEUWOGES znana v zadevnem obdobju. Družba NEUWOGES se takrat na podlagi naknadne cenitve iz leta 2007 ne bi mogla odločiti, ali bi sklenila posel prodaje in povratnega zakupa z družbo BAVARIA.

| (165) | Komisija hkrati meni, da cenitev iz leta 1997 ni zanesljiv pokazatelj vrednosti nepremičnine leta 1997, kot je bilo znano družbi NEUWOGES v zadevnem času, saj se je v okviru formalnega postopka preiskave ugotovilo, da se je uprava družbe NEUWOGES dobro zavedala nezanesljivosti cenitve v obdobju, v katerem je sklenila pogodbi v preiskavi. Na to kažejo naslednje ugotovitve:






  (a) | Najemnina
  V cenitvi iz leta 1997 je predvidena višina najemnine od [...] EUR do [...] EUR na m2. Hkrati so bile v prvi preglednici z najemninami za mesto Neubrandenburg, ki je veljala od 1. januarja 1998 naprej in je temeljila na podatkih iz leta 1997, navedene povprečne višine najemnine za posodobljena stanovanja od 3,90 EUR do 4,38 EUR na m2. Družba NEUWOGES bi kot velika nepremičninska družba, dejavna v Neubrandenburgu, morala biti seznanjena s povprečnimi višinami najemnin v mestu, zato bi morala nepremičnino oceniti na podlagi teh podatkov. Dejansko je bila v zakupni in prodajni pogodbi za obdobje po posodobitvi (tj. od leta 1999 naprej in s tem dve leti pozneje kot podatki, na katerih je temeljila prva preglednica z najemninami) predvidena povprečna najemnina v višini [...] EUR na m2. Ta podatek je bil v skladu s preglednico z najemninami. |
| --- | --- | --- |

(165)

Komisija hkrati meni, da cenitev iz leta 1997 ni zanesljiv pokazatelj vrednosti nepremičnine leta 1997, kot je bilo znano družbi NEUWOGES v zadevnem času, saj se je v okviru formalnega postopka preiskave ugotovilo, da se je uprava družbe NEUWOGES dobro zavedala nezanesljivosti cenitve v obdobju, v katerem je sklenila pogodbi v preiskavi. Na to kažejo naslednje ugotovitve:

(a)

Najemnina

V cenitvi iz leta 1997 je predvidena višina najemnine od [...] EUR do [...] EUR na m2. Hkrati so bile v prvi preglednici z najemninami za mesto Neubrandenburg, ki je veljala od 1. januarja 1998 naprej in je temeljila na podatkih iz leta 1997, navedene povprečne višine najemnine za posodobljena stanovanja od 3,90 EUR do 4,38 EUR na m2. Družba NEUWOGES bi kot velika nepremičninska družba, dejavna v Neubrandenburgu, morala biti seznanjena s povprečnimi višinami najemnin v mestu, zato bi morala nepremičnino oceniti na podlagi teh podatkov. Dejansko je bila v zakupni in prodajni pogodbi za obdobje po posodobitvi (tj. od leta 1999 naprej in s tem dve leti pozneje kot podatki, na katerih je temeljila prva preglednica z najemninami) predvidena povprečna najemnina v višini [...] EUR na m2. Ta podatek je bil v skladu s preglednico z najemninami.

| (b) | Stroški posodobitve
  V cenitvi iz leta 1997, ki je bila izvedena spomladi leta 1997, so bili predvideni skupni stroški posodobitve v višini [...] EUR, vendar je uprava družbe NEUWOGES v dopisu družbi BAVARIA, ki je bil sestavljen v istem obdobju (marca 1997), navedla, da je stroške posodobitve ocenila na [...] EUR. Zato je jasno, da se je družba NEUWOGES dobro zavedala, da so bili v cenitvi iz leta 1997 potrebni stroški posodobitve zelo podcenjeni. Pavšalni znesek za posodobitev nepremičnine, za katerega sta se dogovorili družba BAVARIA in odvisna družba družbe NEUWOGES, tj. družba BRG, je bil znatno višji ([...] EUR), kar dokazuje, da je družba NEUWOGES ob sklenitvi pogodb z družbo BAVARIA vedela, da so bili v cenitvi iz leta 1997 stroški posodobitve podcenjeni za skoraj 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

Stroški posodobitve

V cenitvi iz leta 1997, ki je bila izvedena spomladi leta 1997, so bili predvideni skupni stroški posodobitve v višini [...] EUR, vendar je uprava družbe NEUWOGES v dopisu družbi BAVARIA, ki je bil sestavljen v istem obdobju (marca 1997), navedla, da je stroške posodobitve ocenila na [...] EUR. Zato je jasno, da se je družba NEUWOGES dobro zavedala, da so bili v cenitvi iz leta 1997 potrebni stroški posodobitve zelo podcenjeni. Pavšalni znesek za posodobitev nepremičnine, za katerega sta se dogovorili družba BAVARIA in odvisna družba družbe NEUWOGES, tj. družba BRG, je bil znatno višji ([...] EUR), kar dokazuje, da je družba NEUWOGES ob sklenitvi pogodb z družbo BAVARIA vedela, da so bili v cenitvi iz leta 1997 stroški posodobitve podcenjeni za skoraj 10 milijonov EUR.

| (c) | Preostala življenjska doba
  V cenitvi iz leta 1997 je bila ob upoštevanju predvidene posodobitve preostala življenjska doba ocenjena med 55 in 70 let. V tem okviru je treba opozoriti, da nizko ocenjeni stroški posodobitve v cenitvi iz leta 1997 niso v skladu s predpostavko, da bo posodobitev znatno podaljšala gospodarsko življenjsko dobo stavb. |
| --- | --- |

(c)

Preostala življenjska doba

V cenitvi iz leta 1997 je bila ob upoštevanju predvidene posodobitve preostala življenjska doba ocenjena med 55 in 70 let. V tem okviru je treba opozoriti, da nizko ocenjeni stroški posodobitve v cenitvi iz leta 1997 niso v skladu s predpostavko, da bo posodobitev znatno podaljšala gospodarsko življenjsko dobo stavb.

| (d) | Vrednost zemljišča
  Opozoriti je treba, da se v cenitvi iz leta 1997 pri vrednotenju zadevnega zemljišča niso upoštevali dejavniki, ki zmanjšajo vrednost (upoštevali pa so se v cenitvi iz leta 2007). Taki dejavniki vključujejo obstoječo infrastrukturo, ki je ni mogoče preseliti ali odstraniti (kanalizacija, cevi), in dejstvo, da je bila oblika zemljišča neugodna. Ti dejavniki običajno znižajo vrednost zemljišča. Družba NEUWOGES je morala biti kot lastnik zemljišča s temi dejavniki seznanjena in je torej morala vedeti, da je bila v cenitvi iz leta 1997 vrednost zemljišča precenjena. |
| --- | --- |

(d)

Vrednost zemljišča

Opozoriti je treba, da se v cenitvi iz leta 1997 pri vrednotenju zadevnega zemljišča niso upoštevali dejavniki, ki zmanjšajo vrednost (upoštevali pa so se v cenitvi iz leta 2007). Taki dejavniki vključujejo obstoječo infrastrukturo, ki je ni mogoče preseliti ali odstraniti (kanalizacija, cevi), in dejstvo, da je bila oblika zemljišča neugodna. Ti dejavniki običajno znižajo vrednost zemljišča. Družba NEUWOGES je morala biti kot lastnik zemljišča s temi dejavniki seznanjena in je torej morala vedeti, da je bila v cenitvi iz leta 1997 vrednost zemljišča precenjena.

| (166) | Družba NEUWOGES se je torej očitno zavedala, da so bile nekatere ključne predpostavke, na katerih je temeljila cenitev iz leta 1997, zlasti glede stroškov posodobitve, nezanesljive. Komisija zato ugotavlja, da cenitev iz leta 1997 ni zanesljiv pokazatelj vrednosti zemljišča leta 1997, kot je bila družbi NEUWOGES znana v zadevnem času. |
| --- | --- |

(166)

Družba NEUWOGES se je torej očitno zavedala, da so bile nekatere ključne predpostavke, na katerih je temeljila cenitev iz leta 1997, zlasti glede stroškov posodobitve, nezanesljive. Komisija zato ugotavlja, da cenitev iz leta 1997 ni zanesljiv pokazatelj vrednosti zemljišča leta 1997, kot je bila družbi NEUWOGES znana v zadevnem času.

| (167) | Hkrati Komisija meni, da bi bila na podlagi informacij, ki so bili družbi NEUWOGES na voljo v zadevnem času, predhodna ocena vrednosti nepremičnine, ki bi jo udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES morda razumno dosegel, verjetno zelo podobna oceni iz naknadne cenitve iz leta 2007. Kot v primeru naknadne cenitve iz leta 2007 bi udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES pri svojih predhodnih pričakovanjih glede najemnine, ki bi jo bilo mogoče doseči, upošteval zadevno preglednico z najemninami, za stroške posodobitve bi ocenil, da so bližje stroškom, za katere sta se dogovorili družbi BAVARIA in BRG, vrednost zemljišča pa bi prilagodil z upoštevanjem njemu poznanih dejavnikov, ki znižajo vrednost. Poleg tega bi udeleženec v tržnem gospodarstvu skrbno ocenil preostalo življenjsko dobo ob upoštevanju predvidene posodobitve in podatkov za primerjavo (kot je bilo storjeno v cenitvi iz leta 2007), zato je mogoče razumno ugotoviti, da bi cenitev, ki bi jo izvedel udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES, temeljila na ocenah preostale življenjske dobe, podobnih ocenam iz naknadne cenitve iz leta 2007. |
| --- | --- |

(167)

Hkrati Komisija meni, da bi bila na podlagi informacij, ki so bili družbi NEUWOGES na voljo v zadevnem času, predhodna ocena vrednosti nepremičnine, ki bi jo udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES morda razumno dosegel, verjetno zelo podobna oceni iz naknadne cenitve iz leta 2007. Kot v primeru naknadne cenitve iz leta 2007 bi udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES pri svojih predhodnih pričakovanjih glede najemnine, ki bi jo bilo mogoče doseči, upošteval zadevno preglednico z najemninami, za stroške posodobitve bi ocenil, da so bližje stroškom, za katere sta se dogovorili družbi BAVARIA in BRG, vrednost zemljišča pa bi prilagodil z upoštevanjem njemu poznanih dejavnikov, ki znižajo vrednost. Poleg tega bi udeleženec v tržnem gospodarstvu skrbno ocenil preostalo življenjsko dobo ob upoštevanju predvidene posodobitve in podatkov za primerjavo (kot je bilo storjeno v cenitvi iz leta 2007), zato je mogoče razumno ugotoviti, da bi cenitev, ki bi jo izvedel udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES, temeljila na ocenah preostale življenjske dobe, podobnih ocenam iz naknadne cenitve iz leta 2007.

| (168) | Komisija zato meni, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES vrednost nepremičnine pred sklenitvijo posla prodaje in povratnega zakupa razumno ocenil na približno [...] EUR (kot v cenitvi iz leta 2007). |
| --- | --- |

(168)

Komisija zato meni, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES vrednost nepremičnine pred sklenitvijo posla prodaje in povratnega zakupa razumno ocenil na približno [...] EUR (kot v cenitvi iz leta 2007).

7.3.2.2   Primerjava neposredne prodaje ter prodaje in povratnega zakupa

| (169) | Skupna vrednost posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES je bila torej [...] EUR. Nasprotno je zgornja analiza pokazala, da bi morala družba NEUWOGOES realno predvideti vrednost nepremičnine v višini [...] EUR, kar je bilo le za [...] % več od vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa. Vendar ta majhna razlika ne pomeni, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu izbral možnost neposredne prodaje:






  (a) | Prvič, upoštevati je treba, da je bila zadevna možnost neposredne prodaje povezana z neposredno prodajo stavb in zemljišča, družba BAVARIA pa je kupila le stavbe in pridobila pravico do zakupa zemljišča za 75 let. Zemljišče samo po sebi je ostalo v lasti družbe NEUWOGES. Slednja je vrednost zemljišča ocenila na [...] EUR (kot v cenitvi iz leta 2007). Čeprav je težko natančno oceniti vrednost, ki jo je družba NEUWOGES pridobila z zakupom zemljišča namesto z njegovo prodajo, je treba iz tega sklepati, da je nekoliko nižja cena posla, ker je družba NEUWOGES ohranila lastništvo nad zemljiščem, upravičena. |
| --- | --- | --- |

(169)

Skupna vrednost posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES je bila torej [...] EUR. Nasprotno je zgornja analiza pokazala, da bi morala družba NEUWOGOES realno predvideti vrednost nepremičnine v višini [...] EUR, kar je bilo le za [...] % več od vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa. Vendar ta majhna razlika ne pomeni, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu izbral možnost neposredne prodaje:

(a)

Prvič, upoštevati je treba, da je bila zadevna možnost neposredne prodaje povezana z neposredno prodajo stavb in zemljišča, družba BAVARIA pa je kupila le stavbe in pridobila pravico do zakupa zemljišča za 75 let. Zemljišče samo po sebi je ostalo v lasti družbe NEUWOGES. Slednja je vrednost zemljišča ocenila na [...] EUR (kot v cenitvi iz leta 2007). Čeprav je težko natančno oceniti vrednost, ki jo je družba NEUWOGES pridobila z zakupom zemljišča namesto z njegovo prodajo, je treba iz tega sklepati, da je nekoliko nižja cena posla, ker je družba NEUWOGES ohranila lastništvo nad zemljiščem, upravičena.

| (b) | Drugič, ugotoviti je treba, da obstaja nekaj pomislekov, ali bi bilo ceno, ki bi jo podal udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES, dejansko mogoče doseči. Edina dejanska ponudba za odkup, glede katere je družba NEUWOGES predložila informacije, je bila ponudba družbe Felske Immobilien, ki naj bi ponudila ceno [...] EUR na m2, kar pomeni skupno nakupno ceno v višini [...] EUR (108). Ta ponudba je bila za več kot 1 milijon EUR nižja od cene, kot bi jo ocenil udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES. |
| --- | --- |

(b)

Drugič, ugotoviti je treba, da obstaja nekaj pomislekov, ali bi bilo ceno, ki bi jo podal udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES, dejansko mogoče doseči. Edina dejanska ponudba za odkup, glede katere je družba NEUWOGES predložila informacije, je bila ponudba družbe Felske Immobilien, ki naj bi ponudila ceno [...] EUR na m2, kar pomeni skupno nakupno ceno v višini [...] EUR (108). Ta ponudba je bila za več kot 1 milijon EUR nižja od cene, kot bi jo ocenil udeleženec v tržnem gospodarstvu v položaju družbe NEUWOGES.

| (c) | Tretjič, družba NEUWOGES je pri oceni dobička, ki ga je pričakovala na podlagi splošne pogodbe o upravljanju, napačno izračunala dobiček le do vključno leta 2027. Ker je bil čas veljavnosti splošne pogodbe o upravljanju 30 let od konca posodobitve (tj. 30 let od začetka leta 1999), bi moral biti v izračun vključen dobiček do vključno leta 2028. S takim popravkom ocene bi bila vrednost posla prodaje in povratnega zakupa višja. |
| --- | --- |

(c)

Tretjič, družba NEUWOGES je pri oceni dobička, ki ga je pričakovala na podlagi splošne pogodbe o upravljanju, napačno izračunala dobiček le do vključno leta 2027. Ker je bil čas veljavnosti splošne pogodbe o upravljanju 30 let od konca posodobitve (tj. 30 let od začetka leta 1999), bi moral biti v izračun vključen dobiček do vključno leta 2028. S takim popravkom ocene bi bila vrednost posla prodaje in povratnega zakupa višja.

| (d) | Pri izračunu odkupne vrednosti prihodnjih plačil najemnine za zemljišče, ki bi jih družba BAVARIA plačala družbi NEUWOGES, se je zaradi poenostavitve predvidelo, da se življenjski stroški ne bi spreminjali in da obrokov zato ne bo treba prilagoditi. Vendar je bolj realno predvidevanje, da se bodo življenjski stroški na splošno dvignili, s čimer bodo obroki, ki jih bo treba plačati v prihodnosti, verjetno višji od predvidenih. S tem bi se prav tako zvišala vrednost pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

Pri izračunu odkupne vrednosti prihodnjih plačil najemnine za zemljišče, ki bi jih družba BAVARIA plačala družbi NEUWOGES, se je zaradi poenostavitve predvidelo, da se življenjski stroški ne bi spreminjali in da obrokov zato ne bo treba prilagoditi. Vendar je bolj realno predvidevanje, da se bodo življenjski stroški na splošno dvignili, s čimer bodo obroki, ki jih bo treba plačati v prihodnosti, verjetno višji od predvidenih. S tem bi se prav tako zvišala vrednost pogodbe.

| (170) | Ob upoštevanju teh premislekov je treba ugotoviti, da je bilo dajanje prednosti poslu prodaje in povratnega zakupa namesto neposredni prodaji gospodarsko razumno. |
| --- | --- |

(170)

Ob upoštevanju teh premislekov je treba ugotoviti, da je bilo dajanje prednosti poslu prodaje in povratnega zakupa namesto neposredni prodaji gospodarsko razumno.

7.3.3   Sklepna ugotovitev

| (171) | Po primerjavi vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES z vrednostjo morebitnih drugih ukrepov je treba ugotoviti, da bi tak posel sklenil tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(171)

Po primerjavi vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES z vrednostjo morebitnih drugih ukrepov je treba ugotoviti, da bi tak posel sklenil tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu.

7.4   PRIMERJALNA ANALIZA

| (172) | Po ugotovitvi, da je posel prodaje in povratnega zakupa namesto drugih možnosti tista izbira, za katero se bi razumno odločil udeleženec v tržnem gospodarstvu, je Komisija kot previdnostni ukrep proučila tudi, ali je bil posel v skladu z drugimi pogodbami, zabeleženimi v zadevnem času na zadevnem trgu, in ali bi lahko kakšne druge navedbe nasprotovale ugotovitvi Komisije, da je bil posel prodaje in povratnega zakupa v skladu z načelom ravnanja udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(172)

Po ugotovitvi, da je posel prodaje in povratnega zakupa namesto drugih možnosti tista izbira, za katero se bi razumno odločil udeleženec v tržnem gospodarstvu, je Komisija kot previdnostni ukrep proučila tudi, ali je bil posel v skladu z drugimi pogodbami, zabeleženimi v zadevnem času na zadevnem trgu, in ali bi lahko kakšne druge navedbe nasprotovale ugotovitvi Komisije, da je bil posel prodaje in povratnega zakupa v skladu z načelom ravnanja udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (173) | Razpoložljive informacije o primerljivih poslih se nanašajo na dogovore o prodaji in povratnem zakupu, ki jih je družba BAVARIA sklenila ob približno istem času, kot se je sprejel ukrep. Te pogodbe lahko pokažejo, ali je bil zadevni posel prodaje in povratnega zakupa takšne vrste, da so ga izbrali tudi drugi udeleženci na trgu, vključno z zasebnimi podjetji, kar bi kazalo na skladnost s trgom (oddelek 7.4.1). Poleg tega lahko omejen postopek za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, in primerjava z drugimi finančnimi posli nekoliko pojasnita skladnost zadevnega posla s trgom (oddelka 7.4.2 in 7.4.3). |
| --- | --- |

(173)

Razpoložljive informacije o primerljivih poslih se nanašajo na dogovore o prodaji in povratnem zakupu, ki jih je družba BAVARIA sklenila ob približno istem času, kot se je sprejel ukrep. Te pogodbe lahko pokažejo, ali je bil zadevni posel prodaje in povratnega zakupa takšne vrste, da so ga izbrali tudi drugi udeleženci na trgu, vključno z zasebnimi podjetji, kar bi kazalo na skladnost s trgom (oddelek 7.4.1). Poleg tega lahko omejen postopek za zbiranje ponudb, ki ga je izvedla družba NEUWOGES, in primerjava z drugimi finančnimi posli nekoliko pojasnita skladnost zadevnega posla s trgom (oddelka 7.4.2 in 7.4.3).

7.4.1   Pogodbe za primerjavo

| (174) | Za primerjavo so bile predložene pogodbe, povezane s tremi primerljivimi posli ([...]). Vendar sta bili le pogodbi z [...] in [...] sklenjeni ob približno istem času kot posel prodaje in povratnega zakupa med družbama BAVARIA in NEUWOGES ter se torej lahko upoštevata. Najprej je treba opozoriti, da se od zadevnega posla oba posla razlikujeta glede časa veljavnosti, indeksacije vnaprej določenega obroka zakupnine in posodobitve. Družba NEUWOGES navaja zlasti razliko v stopnji indeksacije ([...]: 1,5 % letno; [...]: prilagoditve na spremembe življenjskih stroškov), da bi dokazala, da nekatere določbe splošne pogodbe o upravljanju v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) niso bile običajna tržna praksa. |
| --- | --- |

(174)

Za primerjavo so bile predložene pogodbe, povezane s tremi primerljivimi posli ([...]). Vendar sta bili le pogodbi z [...] in [...] sklenjeni ob približno istem času kot posel prodaje in povratnega zakupa med družbama BAVARIA in NEUWOGES ter se torej lahko upoštevata. Najprej je treba opozoriti, da se od zadevnega posla oba posla razlikujeta glede časa veljavnosti, indeksacije vnaprej določenega obroka zakupnine in posodobitve. Družba NEUWOGES navaja zlasti razliko v stopnji indeksacije ([...]: 1,5 % letno; [...]: prilagoditve na spremembe življenjskih stroškov), da bi dokazala, da nekatere določbe splošne pogodbe o upravljanju v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) niso bile običajna tržna praksa.

| (175) | Družba BAVARIA navaja, da sta bila posla z [...] in [...] primera izvajanja njegovega „nepremičninskega modela zakupa“ (109), kar pomeni, da so bile določbe teh pogodb oblikovane na podlagi izračunov, podobnih tistim, na katerih je temeljil posel prodaje in povratnega zakupa, ki sta ga sklenili družbi NEUWOGES in BAVARIA. |
| --- | --- |

(175)

Družba BAVARIA navaja, da sta bila posla z [...] in [...] primera izvajanja njegovega „nepremičninskega modela zakupa“ (109), kar pomeni, da so bile določbe teh pogodb oblikovane na podlagi izračunov, podobnih tistim, na katerih je temeljil posel prodaje in povratnega zakupa, ki sta ga sklenili družbi NEUWOGES in BAVARIA.

| (176) | Kot je bilo že obravnavano (glej uvodno izjavo 131), naj bi imela družba NEUWOGES možnost, da v okviru modela zakupa, ki ga je ponujala družba BAVARIA, sama izbere parametre pogodbe. To pomeni, da bi lahko družba NEUWOGES izbrala nižjo indeksacijo ali višji odbitek za stroške. Zaradi tega bi bilo seveda vnaprejšnje gotovinsko plačilo nižje. Predvideva se lahko, da to velja tudi za [...] in [...]. |
| --- | --- |

(176)

Kot je bilo že obravnavano (glej uvodno izjavo 131), naj bi imela družba NEUWOGES možnost, da v okviru modela zakupa, ki ga je ponujala družba BAVARIA, sama izbere parametre pogodbe. To pomeni, da bi lahko družba NEUWOGES izbrala nižjo indeksacijo ali višji odbitek za stroške. Zaradi tega bi bilo seveda vnaprejšnje gotovinsko plačilo nižje. Predvideva se lahko, da to velja tudi za [...] in [...].

| (177) | Ker naj bi imeli pogodbeni partnerji v okviru modela, ki ga je ponujala družba BAVARIA, možnost izbire natančnih parametrov svojega posla, se za skladnost posla prodaje in povratnega zakupa med družbama NEUWOGES in BAVARIA s trgom ne zdi bistveno vprašanje, ali so bili parametri, ki jih je izbrala družba NEUWOGES, enaki parametrom, ki sta jih izbrali stranki v poslih z [...] in [...]. Te izbire so bile le strateške poslovne odločitve sodelujočih strank. Pomembneje je dejstvo, da so vsi ti posli temeljili na istem modelu posla. |
| --- | --- |

(177)

Ker naj bi imeli pogodbeni partnerji v okviru modela, ki ga je ponujala družba BAVARIA, možnost izbire natančnih parametrov svojega posla, se za skladnost posla prodaje in povratnega zakupa med družbama NEUWOGES in BAVARIA s trgom ne zdi bistveno vprašanje, ali so bili parametri, ki jih je izbrala družba NEUWOGES, enaki parametrom, ki sta jih izbrali stranki v poslih z [...] in [...]. Te izbire so bile le strateške poslovne odločitve sodelujočih strank. Pomembneje je dejstvo, da so vsi ti posli temeljili na istem modelu posla.

| (178) | Če pogodbi z [...] in [...] temeljita na istem osnovnem modelu izračuna, kar ob upoštevanju razpoložljivih informacij ni vprašljivo, kažeta tudi na skladnost modela posla, na katerem temelji posel z družbo NEUWOGES, s trgom. V tem okviru je pomembno, da so „nepremičninski model zakupa“ očitno izbrala javna ([...]) in zasebna ([...]) podjetja, ponujen pa je bil podjetjem, ki so želela pridobiti odpis dolga na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga, in strankam, za katere se določbe navedenega zakona niso uporabljale. |
| --- | --- |

(178)

Če pogodbi z [...] in [...] temeljita na istem osnovnem modelu izračuna, kar ob upoštevanju razpoložljivih informacij ni vprašljivo, kažeta tudi na skladnost modela posla, na katerem temelji posel z družbo NEUWOGES, s trgom. V tem okviru je pomembno, da so „nepremičninski model zakupa“ očitno izbrala javna ([...]) in zasebna ([...]) podjetja, ponujen pa je bil podjetjem, ki so želela pridobiti odpis dolga na podlagi zakona o odpisu podedovanega dolga, in strankam, za katere se določbe navedenega zakona niso uporabljale.

7.4.2   Postopek za zbiranje ponudb

7.4.2.1   Ozadje

| (179) | Kot je bilo že navedeno, družba NEUWOGES ni izvedla popolnega, odprtega, preglednega, brezpogojnega in nediskriminatornega razpisa za privatizacijo stavb, ki jih je na koncu kupila družba BAVARIA. Vendar je družba NEUWOGES na začetku zbrala ponudbe 72 morebitnih kupcev. Družba NEUWOGES trdi, da je prejemnike izbrala več ali manj naključno in da se izbor ne more šteti za reprezentativnega za celoten trg. Nadaljnji stiki so potekali po tem, ko so se poslali ti prvotni pozivi za prijavo interesa, med drugim z družbo BAVARIA, ki ni bila med prejemniki prvotnega dopisa. |
| --- | --- |

(179)

Kot je bilo že navedeno, družba NEUWOGES ni izvedla popolnega, odprtega, preglednega, brezpogojnega in nediskriminatornega razpisa za privatizacijo stavb, ki jih je na koncu kupila družba BAVARIA. Vendar je družba NEUWOGES na začetku zbrala ponudbe 72 morebitnih kupcev. Družba NEUWOGES trdi, da je prejemnike izbrala več ali manj naključno in da se izbor ne more šteti za reprezentativnega za celoten trg. Nadaljnji stiki so potekali po tem, ko so se poslali ti prvotni pozivi za prijavo interesa, med drugim z družbo BAVARIA, ki ni bila med prejemniki prvotnega dopisa.

7.4.2.2   Izid postopka za zbiranje ponudb

| (180) | Od neznanega števila prejetih ponudb se jih je pet štelo za „uporabne“ (110). Dve od teh sta bili kljub temu zavrnjeni, ker morebitna kupca nista mogla predložiti popolne ponudbe „zaradi časovne omejitve“. Dve sta bili zavrnjeni iz gospodarskih razlogov. Peta ponudba, tj. ponudba družbe Felske Immobilien, je bila zavrnjena, ker je bila ponujena cena prenizka (družba Felske je ponudila [...] EUR na m2, kar pomeni skupno nakupno ceno v višini [...] EUR). Poleg teh petih ponudb so bile podane še tri ponudbe, in sicer od družbe BAVARIA in dveh drugih nepovabljenih ponudnikov. Pogajanja so se začela tudi z enim od drugih dveh nepovabljenih ponudnikov, vendar je bila ta ponudba na koncu zavrnjena iz nedoločenih gospodarskih razlogov (111). |
| --- | --- |

(180)

Od neznanega števila prejetih ponudb se jih je pet štelo za „uporabne“ (110). Dve od teh sta bili kljub temu zavrnjeni, ker morebitna kupca nista mogla predložiti popolne ponudbe „zaradi časovne omejitve“. Dve sta bili zavrnjeni iz gospodarskih razlogov. Peta ponudba, tj. ponudba družbe Felske Immobilien, je bila zavrnjena, ker je bila ponujena cena prenizka (družba Felske je ponudila [...] EUR na m2, kar pomeni skupno nakupno ceno v višini [...] EUR). Poleg teh petih ponudb so bile podane še tri ponudbe, in sicer od družbe BAVARIA in dveh drugih nepovabljenih ponudnikov. Pogajanja so se začela tudi z enim od drugih dveh nepovabljenih ponudnikov, vendar je bila ta ponudba na koncu zavrnjena iz nedoločenih gospodarskih razlogov (111).

| (181) | Po zaključku končnih pogajanj je moral odbor družbe NEUWOGES odobriti pogodbi. Uprava je pri predložitvi pogodb odboru trdila, da višje prodajne cene ni bilo mogoče doseči, saj sta se pogodbi nanašali le na zakup zemljišča (namesto na neposredno prodajo), družba BRG bi se najela za izvedbo posodobitve in družba NEUWOGES bi še naprej upravljala stavbe nadaljnjih 30 let (112). Uprava je ob vprašanju o razlikah glede na cenitev iz leta 1997 ponovno navedla, da pri tem poslu ni bilo mogoče doseči višje cene (113). |
| --- | --- |

(181)

Po zaključku končnih pogajanj je moral odbor družbe NEUWOGES odobriti pogodbi. Uprava je pri predložitvi pogodb odboru trdila, da višje prodajne cene ni bilo mogoče doseči, saj sta se pogodbi nanašali le na zakup zemljišča (namesto na neposredno prodajo), družba BRG bi se najela za izvedbo posodobitve in družba NEUWOGES bi še naprej upravljala stavbe nadaljnjih 30 let (112). Uprava je ob vprašanju o razlikah glede na cenitev iz leta 1997 ponovno navedla, da pri tem poslu ni bilo mogoče doseči višje cene (113).

7.4.2.3   Ocena

| (182) | Tega postopka za zbiranje ponudb ni mogoče šteti za odprt, pregleden, nediskriminatoren in brezpogojen razpis, vendar kljub temu kaže na to, kakšne ponudbe so bile na voljo na trgu. V zvezi s tem je pomembno tudi, da je bilo očitno prejetih več nepovabljenih ponudb, kar kaže na to, da so lahko za postopek izvedeli tudi morebitni kupci, ki niso bili med prvotno pozvanimi 72 podjetji, in v njem sodelovali. |
| --- | --- |

(182)

Tega postopka za zbiranje ponudb ni mogoče šteti za odprt, pregleden, nediskriminatoren in brezpogojen razpis, vendar kljub temu kaže na to, kakšne ponudbe so bile na voljo na trgu. V zvezi s tem je pomembno tudi, da je bilo očitno prejetih več nepovabljenih ponudb, kar kaže na to, da so lahko za postopek izvedeli tudi morebitni kupci, ki niso bili med prvotno pozvanimi 72 podjetji, in v njem sodelovali.

| (183) | Družba NEUWOGES je ponudbe ocenila, kar kaže na to, da je bila po njenem mnenju ponudba družbe BAVARIA najboljša, ki je bila na voljo na trgu v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Trditev družbe NEUWOGES, da je bila vsaj ponudba družbe Felske dejansko boljša, ne drži. Res je, da je bila cena, ki naj bi jo ponudila družba Felske ([...] EUR), višja od vnaprejšnjega plačila, ki ga je na koncu izvedla družba BAVARIA ([...] EUR), vendar je treba poudariti, da je treba posel prodaje in povratnega zakupa oceniti kot celoto ter da je bila njegova skupna vrednost ([...] EUR) višja od cene, ki jo je ponudila družba Felske. |
| --- | --- |

(183)

Družba NEUWOGES je ponudbe ocenila, kar kaže na to, da je bila po njenem mnenju ponudba družbe BAVARIA najboljša, ki je bila na voljo na trgu v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Trditev družbe NEUWOGES, da je bila vsaj ponudba družbe Felske dejansko boljša, ne drži. Res je, da je bila cena, ki naj bi jo ponudila družba Felske ([...] EUR), višja od vnaprejšnjega plačila, ki ga je na koncu izvedla družba BAVARIA ([...] EUR), vendar je treba poudariti, da je treba posel prodaje in povratnega zakupa oceniti kot celoto ter da je bila njegova skupna vrednost ([...] EUR) višja od cene, ki jo je ponudila družba Felske.

| (184) | Ob upoštevanju navedenega je mogoče trditi, da postopek za zbiranje ponudb sam po sebi ne dokazuje, da je bila ponudba družbe BAVARIA najboljša, ki je bila na voljo na trgu, vendar nakazuje v to smer. V vsakem primeru na podlagi omejenega postopka za zbiranje ponudb ni mogoče utemeljeno sklepati, da je imela družba NEUWOGES v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) na voljo boljšo ponudbo. |
| --- | --- |

(184)

Ob upoštevanju navedenega je mogoče trditi, da postopek za zbiranje ponudb sam po sebi ne dokazuje, da je bila ponudba družbe BAVARIA najboljša, ki je bila na voljo na trgu, vendar nakazuje v to smer. V vsakem primeru na podlagi omejenega postopka za zbiranje ponudb ni mogoče utemeljeno sklepati, da je imela družba NEUWOGES v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) na voljo boljšo ponudbo.

7.4.3   Druge vrste razpoložljivih poslov v zadevnem obdobju

7.4.3.1   Okvir ocene

| (185) | Koristno je oceniti zadevni posel glede na druge, vendar na splošno podobne vrste poslov, ki so se ponujali na trgu v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). |
| --- | --- |

(185)

Koristno je oceniti zadevni posel glede na druge, vendar na splošno podobne vrste poslov, ki so se ponujali na trgu v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998).

| (186) | Zadevni posel je običajni posel prodaje in povratnega zakupa. Dogovori za prodajo in povratni zakup so po naravi finančni posli. Zakupodajalec, ki od zakupnika kupi nepremičnino, temu zagotovi likvidnostna sredstva in/ali financira velike finančne naložbe, kot je posodobitev starih stavb. Da bi lahko zakupnik še naprej uporabljal nepremičnino v poslovne ali druge namene, nato zakupi to nepremičnino, s čimer v času veljavnosti zakupne pogodbe (v celoti ali delno) povrne naložbo zakupodajalca. |
| --- | --- |

(186)

Zadevni posel je običajni posel prodaje in povratnega zakupa. Dogovori za prodajo in povratni zakup so po naravi finančni posli. Zakupodajalec, ki od zakupnika kupi nepremičnino, temu zagotovi likvidnostna sredstva in/ali financira velike finančne naložbe, kot je posodobitev starih stavb. Da bi lahko zakupnik še naprej uporabljal nepremičnino v poslovne ali druge namene, nato zakupi to nepremičnino, s čimer v času veljavnosti zakupne pogodbe (v celoti ali delno) povrne naložbo zakupodajalca.

| (187) | Ker je to finančni posel, je dogovor za prodajo in povratni zakup nekoliko podoben bančnim posojilom in hipotekam. Vendar med njimi obstaja nekaj pomembnih razlik, ki jih je treba upoštevati. Posel prodaje in povratnega zakupa prodajalcu/zakupniku omogoča financiranje velikih naložb in zagotovi takojšnja likvidnostna sredstva, pri čemer ne potrebuje lastnega kapitala. To pomeni, da so lastni kapital in pridobljena likvidnostna sredstva na voljo za druge naložbe ali pa da lahko zakupnik financira naložbe tudi v primerih, ko običajno posojilo ne bi bilo na voljo zaradi pomanjkanja lastnega kapitala ali visoke stopnje zadolženosti. Ker mora kupec/zakupnik refinancirati lastno prvotno naložbo in ustvariti dobiček, je obrestna mera pri zakupu običajno nekoliko višja od obrestne mere pri primerljivem bančnem posojilu (kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju). Ob izteku veljavnosti zakupne pogodbe mora zakupnik ponovno kupiti nepremičnino, ali pa ta ostane v lasti zakupodajalca in je na voljo za nadaljnjo uporabo. To pomeni, da je obrestna mera pri zakupu odvisna od preostale vrednosti nepremičnine ob izteku veljavnosti zakupne pogodbe, ki jo skleneta stranki. Preostalo vrednost je pogosto težko predvideti, zlasti pri dolgoročnih zakupih, zato predstavlja dejavnik tveganja za zakupodajalca, ki je zajet v obrestni meri pri zakupu. Pri običajnih bančnih posojilih tega tveganja ni, pri hipotekah pa je prisotno le v določeni meri. |
| --- | --- |

(187)

Ker je to finančni posel, je dogovor za prodajo in povratni zakup nekoliko podoben bančnim posojilom in hipotekam. Vendar med njimi obstaja nekaj pomembnih razlik, ki jih je treba upoštevati. Posel prodaje in povratnega zakupa prodajalcu/zakupniku omogoča financiranje velikih naložb in zagotovi takojšnja likvidnostna sredstva, pri čemer ne potrebuje lastnega kapitala. To pomeni, da so lastni kapital in pridobljena likvidnostna sredstva na voljo za druge naložbe ali pa da lahko zakupnik financira naložbe tudi v primerih, ko običajno posojilo ne bi bilo na voljo zaradi pomanjkanja lastnega kapitala ali visoke stopnje zadolženosti. Ker mora kupec/zakupnik refinancirati lastno prvotno naložbo in ustvariti dobiček, je obrestna mera pri zakupu običajno nekoliko višja od obrestne mere pri primerljivem bančnem posojilu (kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju). Ob izteku veljavnosti zakupne pogodbe mora zakupnik ponovno kupiti nepremičnino, ali pa ta ostane v lasti zakupodajalca in je na voljo za nadaljnjo uporabo. To pomeni, da je obrestna mera pri zakupu odvisna od preostale vrednosti nepremičnine ob izteku veljavnosti zakupne pogodbe, ki jo skleneta stranki. Preostalo vrednost je pogosto težko predvideti, zlasti pri dolgoročnih zakupih, zato predstavlja dejavnik tveganja za zakupodajalca, ki je zajet v obrestni meri pri zakupu. Pri običajnih bančnih posojilih tega tveganja ni, pri hipotekah pa je prisotno le v določeni meri.

| (188) | Iz tega sledi, da obrestne mere pri zakupu in obrestne mere za posojila/hipoteke niso popolnoma primerljive. S primerjavo obrestne mere pri zakupu za zadevni posel s povprečnimi obrestnimi merami pri posojilih/hipotekah, ki so bile na voljo v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998), ni mogoče natančno ugotoviti, ali je bila zaračunana obrestna mera pri zakupu v skladu s tržnimi razmerami v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Mogoče pa je sklepati, ali je bila obrestna mera pri zakupu tako visoka, da zaradi nje verjetno noben udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi razumno sklenil posla. |
| --- | --- |

(188)

Iz tega sledi, da obrestne mere pri zakupu in obrestne mere za posojila/hipoteke niso popolnoma primerljive. S primerjavo obrestne mere pri zakupu za zadevni posel s povprečnimi obrestnimi merami pri posojilih/hipotekah, ki so bile na voljo v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998), ni mogoče natančno ugotoviti, ali je bila zaračunana obrestna mera pri zakupu v skladu s tržnimi razmerami v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998). Mogoče pa je sklepati, ali je bila obrestna mera pri zakupu tako visoka, da zaradi nje verjetno noben udeleženec v tržnem gospodarstvu ne bi razumno sklenil posla.

7.4.3.2   Ocena

| (189) | Pri zadevnem poslu je bila obrestna mera pri zakupu prvotno določena na [...] % skupnega obsega naložb letno. Zaradi indeksacije dolgovanega zneska za [...] % letno se bo obrestna mera pri zakupu do izteka pogodbe zvišala na [...] %, poprečna obrestna mera pri zakupu pa bo zato znašala [...] % letno. Za primerjavo, če se družba NEUWOGES ne bi odločila za indeksacijo obrestne mere pri zakupu, bi bila ta določena pri [...] % letno za celotno 30-letno veljavnost pogodbe. „Premija“ je torej strošek izbire nižjih obrestnih mer pri zakupu na začetku in višjih obrestnih mer pri zakupu proti izteku veljavnosti pogodbe namesto nespremenjenih obrestnih mer v celotnem obdobju trajanja. |
| --- | --- |

(189)

Pri zadevnem poslu je bila obrestna mera pri zakupu prvotno določena na [...] % skupnega obsega naložb letno. Zaradi indeksacije dolgovanega zneska za [...] % letno se bo obrestna mera pri zakupu do izteka pogodbe zvišala na [...] %, poprečna obrestna mera pri zakupu pa bo zato znašala [...] % letno. Za primerjavo, če se družba NEUWOGES ne bi odločila za indeksacijo obrestne mere pri zakupu, bi bila ta določena pri [...] % letno za celotno 30-letno veljavnost pogodbe. „Premija“ je torej strošek izbire nižjih obrestnih mer pri zakupu na začetku in višjih obrestnih mer pri zakupu proti izteku veljavnosti pogodbe namesto nespremenjenih obrestnih mer v celotnem obdobju trajanja.

| (190) | Najprej je treba poudariti, da je deželno sodišče v Rostocku ocenilo obrestno mero pri zakupu glede na obrestne mere za druge posle. Ugotovilo je, da je obrestne mere pri hipotekah v 30-letnem obdobju težko napovedati, vendar se lahko v obdobjih visokih obrestnih mer pričakujejo več kot 10-odstotne obrestne mere. Ugotovilo je, da povprečne obrestne mere pri zakupu, ki jo je plačevala družba NEUWOGES, torej ni mogoče šteti za neskladno s pogoji na trgu. |
| --- | --- |

(190)

Najprej je treba poudariti, da je deželno sodišče v Rostocku ocenilo obrestno mero pri zakupu glede na obrestne mere za druge posle. Ugotovilo je, da je obrestne mere pri hipotekah v 30-letnem obdobju težko napovedati, vendar se lahko v obdobjih visokih obrestnih mer pričakujejo več kot 10-odstotne obrestne mere. Ugotovilo je, da povprečne obrestne mere pri zakupu, ki jo je plačevala družba NEUWOGES, torej ni mogoče šteti za neskladno s pogoji na trgu.

| (191) | Za primerjavo so na voljo le pretežno splošni podatki. Od vseh podatkov, ki jih je banka Deutsche Bundesbank zbrala za januar 1998 (čas sklenitve zadevnega posla), se lahko za pomembni štejeta le dve vrsti obrestnih mer. Prvič, zanimive so obrestne mere za „hipotekarna posojila, zavarovana s stanovanjsko nepremičnino s fiksnimi obrestnimi merami za obdobje 10 let“, saj bi družba NEUWOGES posojilo prav tako zavarovala z nepremičnino (ne glede na to, ali bi tako posojilo izpolnjevalo vse formalne pogoje hipoteke). Drugič, za primerjavo bi lahko bile primerne tudi obrestne mere za „dolgoročna posojila s fiksno obrestno mero za podjetja in samozaposlene v višini vsaj 500 000 EUR in manj kot 5 milijonov EUR“, saj se družba NEUWOGES lahko šteje za podjetje (hipoteke sicer običajno jemljejo fizične osebe, ki v nepremičnini dejansko živijo in je ne oddajajo). |
| --- | --- |

(191)

Za primerjavo so na voljo le pretežno splošni podatki. Od vseh podatkov, ki jih je banka Deutsche Bundesbank zbrala za januar 1998 (čas sklenitve zadevnega posla), se lahko za pomembni štejeta le dve vrsti obrestnih mer. Prvič, zanimive so obrestne mere za „hipotekarna posojila, zavarovana s stanovanjsko nepremičnino s fiksnimi obrestnimi merami za obdobje 10 let“, saj bi družba NEUWOGES posojilo prav tako zavarovala z nepremičnino (ne glede na to, ali bi tako posojilo izpolnjevalo vse formalne pogoje hipoteke). Drugič, za primerjavo bi lahko bile primerne tudi obrestne mere za „dolgoročna posojila s fiksno obrestno mero za podjetja in samozaposlene v višini vsaj 500 000 EUR in manj kot 5 milijonov EUR“, saj se družba NEUWOGES lahko šteje za podjetje (hipoteke sicer običajno jemljejo fizične osebe, ki v nepremičnini dejansko živijo in je ne oddajajo).

| (192) | Po navedbah banke Deutsche Bundesbank je januarja 1998 povprečna obrestna mera za nemška hipotekarna posojila z 10-letno fiksno obrestno mero znašala 6,40 % letno. V zadevnem času so se obrestne mere za to vrsto posojila običajno gibale med 6,17 % in 6,97 % letno. Pri dolgoročnih posojilih s fiksno obrestno mero je povprečna obrestna mera januarja 1998 znašala 6,35 % letno ter se gibala med 5,55 % in 7,73 % letno. Banka Deutsche Bundesbank ni navedla povprečnega časa veljavnosti „dolgoročnega“ posojila. Vendar se lahko predpostavlja, da ne bi bilo daljše od 10 let in bi bilo verjetno še krajše (114). |
| --- | --- |

(192)

Po navedbah banke Deutsche Bundesbank je januarja 1998 povprečna obrestna mera za nemška hipotekarna posojila z 10-letno fiksno obrestno mero znašala 6,40 % letno. V zadevnem času so se obrestne mere za to vrsto posojila običajno gibale med 6,17 % in 6,97 % letno. Pri dolgoročnih posojilih s fiksno obrestno mero je povprečna obrestna mera januarja 1998 znašala 6,35 % letno ter se gibala med 5,55 % in 7,73 % letno. Banka Deutsche Bundesbank ni navedla povprečnega časa veljavnosti „dolgoročnega“ posojila. Vendar se lahko predpostavlja, da ne bi bilo daljše od 10 let in bi bilo verjetno še krajše (114).

| (193) | Pri primerjavi obrestne mere pri zakupu, ki jo je plačala družba NEUWOGES, in obrestnih mer banke Deutsche Bundesbank za posojila, sklenjena v istem obdobju (tj. januar 1998), je treba upoštevati naslednje:






  — | Povprečna letna obrestna mera pri zakupu v 30-letnem obdobju trajanja pogodbe je [...] %. Kot pa je bilo pojasnjeno, je ta obrestna mera takšna, ker se je družba NEUWOGES odločila, da bo na začetku pogodbenega obdobja plačevala nižjo obrestno mero pri zakupu, ki se bo izravnala z višjo obrestno mero pri zakupu v poznejšem obdobju. Ta izbira ima posledice, saj bi morala družba NEUWOGES, če bi izbrala pavšalno obrestno mero pri zakupu že na začetku, plačevati le [...]-odstotno obrestno mero pri zakupu letno (115). Podatki banke Deutsche Bundesbank so za posojila s fiksno obrestno mero, kar pomeni, da je obrestna mera vsa leta enaka. Ob predpostavki, da bi se lahko družba NEUWOGES dogovorila za posojilo s podobnimi plačilnimi pogoji (tj. plačevanje nižjih obresti na začetku in višjih obresti proti koncu), bi to prav tako imelo posledice (iz enakih razlogov kot pri poslu z družbo BAVARIA) (116). Obrestne mere banke Deutsche Bundesbank bi zato bilo treba primerjati z [...]-odstotno pavšalno obrestno mero pri zakupu. |
| --- | --- | --- |

(193)

Pri primerjavi obrestne mere pri zakupu, ki jo je plačala družba NEUWOGES, in obrestnih mer banke Deutsche Bundesbank za posojila, sklenjena v istem obdobju (tj. januar 1998), je treba upoštevati naslednje:

—

Povprečna letna obrestna mera pri zakupu v 30-letnem obdobju trajanja pogodbe je [...] %. Kot pa je bilo pojasnjeno, je ta obrestna mera takšna, ker se je družba NEUWOGES odločila, da bo na začetku pogodbenega obdobja plačevala nižjo obrestno mero pri zakupu, ki se bo izravnala z višjo obrestno mero pri zakupu v poznejšem obdobju. Ta izbira ima posledice, saj bi morala družba NEUWOGES, če bi izbrala pavšalno obrestno mero pri zakupu že na začetku, plačevati le [...]-odstotno obrestno mero pri zakupu letno (115). Podatki banke Deutsche Bundesbank so za posojila s fiksno obrestno mero, kar pomeni, da je obrestna mera vsa leta enaka. Ob predpostavki, da bi se lahko družba NEUWOGES dogovorila za posojilo s podobnimi plačilnimi pogoji (tj. plačevanje nižjih obresti na začetku in višjih obresti proti koncu), bi to prav tako imelo posledice (iz enakih razlogov kot pri poslu z družbo BAVARIA) (116). Obrestne mere banke Deutsche Bundesbank bi zato bilo treba primerjati z [...]-odstotno pavšalno obrestno mero pri zakupu.

| — | Obrestna mera pri zakupu je bila vnaprej določena za obdobje 30 let. Čeprav se vsako leto indeksira, je bilo že ob sklenitvi pogodbe mogoče izračunati povprečno obrestno mero pri zakupu za čas veljavnosti pogodbe. Obrestne mere banke Deutsche Bundesbank so vnaprej določene le za 10 let (kot je bilo pojasnjeno, ni znano, za kakšno obdobje se obrestne mere za podjetja določijo vnaprej, vendar se lahko predvideva, da to obdobje ni daljše od 10 let). Najprimernejša primerjava bi bile obrestne mere, določene vnaprej za obdobje 30 let, vendar banka Deutsche Bundesbank teh podatkov ne objavlja. Na splošno za posojila s fiksno obrestno mero velja, da z daljšim časom veljavnosti postanejo dražja. Podatki banke Deutsche Bundesbank za januar 1998 na primer kažejo, da je bila povprečna obrestna mera pri hipoteki s 5-letno fiksno obrestno mero 5,85-odstotna, pri posojilu z 10-letno fiksno obrestno mero pa 6,40-odstotna. Zato je mogoče predpostavljati, da bi bile obresti pri posojilu s fiksno obrestno mero in 30-letno veljavnostjo pogodbe precej višje od povprečij pri banki Deutsche Bundesbank, ki znašajo 6,35 % in 6,40 %. |
| --- | --- |

—

Obrestna mera pri zakupu je bila vnaprej določena za obdobje 30 let. Čeprav se vsako leto indeksira, je bilo že ob sklenitvi pogodbe mogoče izračunati povprečno obrestno mero pri zakupu za čas veljavnosti pogodbe. Obrestne mere banke Deutsche Bundesbank so vnaprej določene le za 10 let (kot je bilo pojasnjeno, ni znano, za kakšno obdobje se obrestne mere za podjetja določijo vnaprej, vendar se lahko predvideva, da to obdobje ni daljše od 10 let). Najprimernejša primerjava bi bile obrestne mere, določene vnaprej za obdobje 30 let, vendar banka Deutsche Bundesbank teh podatkov ne objavlja. Na splošno za posojila s fiksno obrestno mero velja, da z daljšim časom veljavnosti postanejo dražja. Podatki banke Deutsche Bundesbank za januar 1998 na primer kažejo, da je bila povprečna obrestna mera pri hipoteki s 5-letno fiksno obrestno mero 5,85-odstotna, pri posojilu z 10-letno fiksno obrestno mero pa 6,40-odstotna. Zato je mogoče predpostavljati, da bi bile obresti pri posojilu s fiksno obrestno mero in 30-letno veljavnostjo pogodbe precej višje od povprečij pri banki Deutsche Bundesbank, ki znašajo 6,35 % in 6,40 %.

| — | Podatki banke Deutsche Bundesbank zagotavljajo povprečno obrestno mero in razpon obrestnih mer na podlagi številnih nemških posojilnih pogodb, sklenjenih januarja 1998. Obrestna mera pri zakupu, ki je veljala za družbo NEUWOGES, implicitno odraža tveganje, ki ga je posel predstavljal za družbo BAVARIA. Slednja je bila najbolj izpostavljena kreditnemu tveganju, tj. tveganju, da bi družba NEUWOGES bankrotirala ali kako drugače ne bi izpolnila obveznosti glede plačevanja obrokov zakupnine. Podobno bi tudi banka pred dodelitvijo posojila ocenila kreditno sposobnost družbe NEUWOGES. Strankam z nižjo kreditno sposobnostjo (ali višjim kreditnim tveganjem za banko) se običajno zaračuna višja obrestna mera zaradi izravnave dodatnega tveganja (117). Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 7.3.1), je bila družba NEUWOGES omejena pri pridobivanju novih posojil zaradi razmeroma visoke stopnje zadolženosti in dejstva, da je bil njen lastni kapital namenjen za druge naložbene projekte. Če bi bila banka družbi NEUWOGES pripravljena dodeliti posojilo, bi navedene elemente upoštevala pri določanju obrestne mere. Posojila družbam z razmeroma visokim dolgom in nizkim prispevkom lastnega kapitala k naložbi imajo višje obrestne mere. Zato bi bilo treba pri vsaki primerjavi obrestne mere pri zakupu, ki jo je plačala družba NEUWOGES, in obrestnih mer pri posojilih, ki so bila na voljo na trgu, upoštevati zgornjo mejo razpona obrestne mere banke Deutsche Bundesbank (118). |
| --- | --- |

—

Podatki banke Deutsche Bundesbank zagotavljajo povprečno obrestno mero in razpon obrestnih mer na podlagi številnih nemških posojilnih pogodb, sklenjenih januarja 1998. Obrestna mera pri zakupu, ki je veljala za družbo NEUWOGES, implicitno odraža tveganje, ki ga je posel predstavljal za družbo BAVARIA. Slednja je bila najbolj izpostavljena kreditnemu tveganju, tj. tveganju, da bi družba NEUWOGES bankrotirala ali kako drugače ne bi izpolnila obveznosti glede plačevanja obrokov zakupnine. Podobno bi tudi banka pred dodelitvijo posojila ocenila kreditno sposobnost družbe NEUWOGES. Strankam z nižjo kreditno sposobnostjo (ali višjim kreditnim tveganjem za banko) se običajno zaračuna višja obrestna mera zaradi izravnave dodatnega tveganja (117). Kot je bilo pojasnjeno (glej oddelek 7.3.1), je bila družba NEUWOGES omejena pri pridobivanju novih posojil zaradi razmeroma visoke stopnje zadolženosti in dejstva, da je bil njen lastni kapital namenjen za druge naložbene projekte. Če bi bila banka družbi NEUWOGES pripravljena dodeliti posojilo, bi navedene elemente upoštevala pri določanju obrestne mere. Posojila družbam z razmeroma visokim dolgom in nizkim prispevkom lastnega kapitala k naložbi imajo višje obrestne mere. Zato bi bilo treba pri vsaki primerjavi obrestne mere pri zakupu, ki jo je plačala družba NEUWOGES, in obrestnih mer pri posojilih, ki so bila na voljo na trgu, upoštevati zgornjo mejo razpona obrestne mere banke Deutsche Bundesbank (118).

| — | Kot je bilo navedeno, mora družba, ki se ukvarja z zakupi, refinancirati svojo prvotno naložbo (v tem primeru zlasti nakupno ceno za stanovanjske bloke in stroške posodobitve). Obrestna mera, ki jo mora plačati za lastno refinanciranje, je odvisna od več dejavnikov, kot so njena velikost, stopnja dolga, nepremičnine na njenem portfelju itd. Ta obrestna mera pa je le izhodišče, saj se morajo družbi, ki se ukvarja z zakupi (BAVARIA), povrniti tudi tveganja, ki jih nosi. Ta tveganja lahko vključujejo tveganje, povezano z obrestno mero (tveganje, da bo morala svojo naložbo refinancirati na podlagi spremenljive obrestne mere, obroki zakupnine pa imajo fiksno obrestno mero), kreditno tveganje (možnost, kot je bilo pojasnjeno, da bo družba NEUWOGES bankrotirala in družba BAVARIA ne bo mogla izterjati dolgovanih obrokov zakupnine) in tveganje glede preostale vrednosti (negotovost glede vrednosti nepremičnine po izteku zakupne pogodbe). Takšna družba bo verjetno imela tudi nekatere splošne stroške, ki bi bili prav tako zajeti v obrestni meri pri zakupu (119). Družba, ki se ukvarja z zakupi, namerava imeti tudi dobiček in bo to upoštevala pri določanju obrestne mere pri zakupu (120). Tudi če bi družba BAVARIA svojo naložbo lahko refinancirala po obrestni meri, nižji od obrestne mere, ki bi jo družba NEUWOGES plačevala za bančno posojilo, bi bilo treba ob upoštevanju teh različnih elementov (premija za tveganje, stroški in dobiček) zvišati obrestno mero refinanciranja, da se bi dobila ustrezna obrestna mera pri zakupu, ta pa bi lahko bila na koncu višja od obrestne mere pri običajnem posojilu. |
| --- | --- |

—

Kot je bilo navedeno, mora družba, ki se ukvarja z zakupi, refinancirati svojo prvotno naložbo (v tem primeru zlasti nakupno ceno za stanovanjske bloke in stroške posodobitve). Obrestna mera, ki jo mora plačati za lastno refinanciranje, je odvisna od več dejavnikov, kot so njena velikost, stopnja dolga, nepremičnine na njenem portfelju itd. Ta obrestna mera pa je le izhodišče, saj se morajo družbi, ki se ukvarja z zakupi (BAVARIA), povrniti tudi tveganja, ki jih nosi. Ta tveganja lahko vključujejo tveganje, povezano z obrestno mero (tveganje, da bo morala svojo naložbo refinancirati na podlagi spremenljive obrestne mere, obroki zakupnine pa imajo fiksno obrestno mero), kreditno tveganje (možnost, kot je bilo pojasnjeno, da bo družba NEUWOGES bankrotirala in družba BAVARIA ne bo mogla izterjati dolgovanih obrokov zakupnine) in tveganje glede preostale vrednosti (negotovost glede vrednosti nepremičnine po izteku zakupne pogodbe). Takšna družba bo verjetno imela tudi nekatere splošne stroške, ki bi bili prav tako zajeti v obrestni meri pri zakupu (119). Družba, ki se ukvarja z zakupi, namerava imeti tudi dobiček in bo to upoštevala pri določanju obrestne mere pri zakupu (120). Tudi če bi družba BAVARIA svojo naložbo lahko refinancirala po obrestni meri, nižji od obrestne mere, ki bi jo družba NEUWOGES plačevala za bančno posojilo, bi bilo treba ob upoštevanju teh različnih elementov (premija za tveganje, stroški in dobiček) zvišati obrestno mero refinanciranja, da se bi dobila ustrezna obrestna mera pri zakupu, ta pa bi lahko bila na koncu višja od obrestne mere pri običajnem posojilu.

| (194) | Ob upoštevanju navedenih elementov se zdi [...]-odstotna letna obrestna mera pri zakupu za vnaprej določene obroke zakupnine (ali celo [...]-odstotna pri obroku zakupnine, indeksiranim za [...] %, čeprav ta podatek ni tako primeren za primerjavo) precej razumna v primerjavi s podatki banke Deutsche Bundesbank za posojila. Podatke banke Deutsche Bundesbank bi bilo treba prilagoditi, da bi na primer zajeli 30-letno veljavnost pogodbe s fiksno obrestno mero. Popravka, ki bi bil potreben za primerno primerjavo, ni mogoče natančno določiti, vendar se zdi, da razlika med povprečnimi obrestnimi merami za posojila in hipoteke ter obrestno mero pri zakupu zadošča za ugotovitev, da nič ne kaže na previsoko obrestno mero družbe BAVARIA pri zakupu. Komisija zato ugotavlja, da je bila obrestna mera pri zakupu, ki jo je uporabila družba BAVARIA, v skladu z razmerami na trgu v zadevnem obdobju (konec leta 1997/začetek leta 1998). |
| --- | --- |

(194)

Ob upoštevanju navedenih elementov se zdi [...]-odstotna letna obrestna mera pri zakupu za vnaprej določene obroke zakupnine (ali celo [...]-odstotna pri obroku zakupnine, indeksiranim za [...] %, čeprav ta podatek ni tako primeren za primerjavo) precej razumna v primerjavi s podatki banke Deutsche Bundesbank za posojila. Podatke banke Deutsche Bundesbank bi bilo treba prilagoditi, da bi na primer zajeli 30-letno veljavnost pogodbe s fiksno obrestno mero. Popravka, ki bi bil potreben za primerno primerjavo, ni mogoče natančno določiti, vendar se zdi, da razlika med povprečnimi obrestnimi merami za posojila in hipoteke ter obrestno mero pri zakupu zadošča za ugotovitev, da nič ne kaže na previsoko obrestno mero družbe BAVARIA pri zakupu. Komisija zato ugotavlja, da je bila obrestna mera pri zakupu, ki jo je uporabila družba BAVARIA, v skladu z razmerami na trgu v zadevnem obdobju (konec leta 1997/začetek leta 1998).

7.4.4   Sklepna ugotovitev

| (195) | Iz razpoložljivih informacij je razvidno, da je bil posel med družbama NEUWOGES in BAVARIA v razponu poslov, ki bi jih udeleženec v tržnem gospodarstvu razumno sklenil. Pogodbe za primerjavo, postopek za zbiranje ponudb in primerjava z drugimi instrumenti financiranja kažejo na to, da je bil posel v skladu z razmerami na trgu v zadevnem času in da model družbe BAVARIA ni bil precenjen. |
| --- | --- |

(195)

Iz razpoložljivih informacij je razvidno, da je bil posel med družbama NEUWOGES in BAVARIA v razponu poslov, ki bi jih udeleženec v tržnem gospodarstvu razumno sklenil. Pogodbe za primerjavo, postopek za zbiranje ponudb in primerjava z drugimi instrumenti financiranja kažejo na to, da je bil posel v skladu z razmerami na trgu v zadevnem času in da model družbe BAVARIA ni bil precenjen.

7.5   DODATNA OCENA: OSTALI ELEMENTI DRŽAVNE POMOČI IN ZDRUŽLJIVOST Z NOTRANJIM TRGOM

| (196) | Glavna analiza Komisije dokazuje, da je bila odločitev družbe NEUWOGES glede sklenitve posla prodaje in povratnega zakupa v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kar pomeni, da posel družbi BAVARIA ni dodelil prednosti in da ji zato ni bila dodeljena nobena pomoč. Komisija je kljub temu proučila, ali bi bilo ob drugačnem izidu, tj. da bi družba NEUWOGES družbi BAVARIA dejansko dodelila prednost, zagotovo ugotovljeno, da je posel pomenil državno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom. Ob hipotetični predpostavki, da družba NEUWOGES ni izpolnila načela udeleženca v tržnem gospodarstvu in da je bila zato družbi BAVARIA dodeljena prednost, je Komisija zato proučila, ali so ukrepi pomenili državno pomoč za družbo BAVARIA in ali bi se ta pomoč lahko razglasila za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(196)

Glavna analiza Komisije dokazuje, da je bila odločitev družbe NEUWOGES glede sklenitve posla prodaje in povratnega zakupa v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kar pomeni, da posel družbi BAVARIA ni dodelil prednosti in da ji zato ni bila dodeljena nobena pomoč. Komisija je kljub temu proučila, ali bi bilo ob drugačnem izidu, tj. da bi družba NEUWOGES družbi BAVARIA dejansko dodelila prednost, zagotovo ugotovljeno, da je posel pomenil državno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom. Ob hipotetični predpostavki, da družba NEUWOGES ni izpolnila načela udeleženca v tržnem gospodarstvu in da je bila zato družbi BAVARIA dodeljena prednost, je Komisija zato proučila, ali so ukrepi pomenili državno pomoč za družbo BAVARIA in ali bi se ta pomoč lahko razglasila za združljivo z notranjim trgom.

7.5.1   Ostali elementi državne pomoči

7.5.1.1   Podjetje

| (197) | Javna sredstva, dodeljena subjektu, se lahko za državno pomoč štejejo le, če je subjekt „podjetje“ v smislu člena 107(1) PDEU. Sodišče je podjetje vedno opredelilo kot subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost (121). Gospodarska dejavnost je vsaka dejavnost, ki vključuje ponujanje blaga in storitev na trgu (122). |
| --- | --- |

(197)

Javna sredstva, dodeljena subjektu, se lahko za državno pomoč štejejo le, če je subjekt „podjetje“ v smislu člena 107(1) PDEU. Sodišče je podjetje vedno opredelilo kot subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost (121). Gospodarska dejavnost je vsaka dejavnost, ki vključuje ponujanje blaga in storitev na trgu (122).

| (198) | Družba BAVARIA opravlja več gospodarskih dejavnosti, kot so poslovne naložbe v nepremičnine ter dajanje v zakup takih nepremičnin poslovnim in zasebnim strankam. Družba BAVARIA je torej podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(198)

Družba BAVARIA opravlja več gospodarskih dejavnosti, kot so poslovne naložbe v nepremičnine ter dajanje v zakup takih nepremičnin poslovnim in zasebnim strankam. Družba BAVARIA je torej podjetje v smislu člena 107(1) PDEU.

7.5.1.2   Uporaba državnih sredstev in odgovornost države

| (199) | Ukrep je mogoče pripisati državi, financiran pa je iz državnih sredstev. V skladu s sodno prakso Sodišča v zadevi Stardust Marine
   (123) lahko državna pomoč, ki ni financirana neposredno iz državnega proračuna, to merilo izpolnjuje, če so sredstva pod nadzorom države, odločitev glede prenosa sredstev pa je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(199)

Ukrep je mogoče pripisati državi, financiran pa je iz državnih sredstev. V skladu s sodno prakso Sodišča v zadevi Stardust Marine
   (123) lahko državna pomoč, ki ni financirana neposredno iz državnega proračuna, to merilo izpolnjuje, če so sredstva pod nadzorom države, odločitev glede prenosa sredstev pa je mogoče pripisati državi.

| (200) | Družba NEUWOGES je v 100-odstotni lasti mesta Neubrandenburg, torej je javno podjetje v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES (124), kot je navedlo Sodišče v sodbi v zadevi Stardust Marine. Mesto Neubrandenburg ima v lasti vse delnice družbe NEUWOGES, kot edini delničar pa ima znaten nadzor nad nadzornim svetom in na skupščini delničarjev. Komisija zato ugotavlja, da mesto lahko nadzoruje uporabo sredstev družbe NEUWOGES. Zato je posel prodaje in povratnega zakupa vključeval državna sredstva. |
| --- | --- |

(200)

Družba NEUWOGES je v 100-odstotni lasti mesta Neubrandenburg, torej je javno podjetje v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES (124), kot je navedlo Sodišče v sodbi v zadevi Stardust Marine. Mesto Neubrandenburg ima v lasti vse delnice družbe NEUWOGES, kot edini delničar pa ima znaten nadzor nad nadzornim svetom in na skupščini delničarjev. Komisija zato ugotavlja, da mesto lahko nadzoruje uporabo sredstev družbe NEUWOGES. Zato je posel prodaje in povratnega zakupa vključeval državna sredstva.

| (201) | Glede odgovornosti države Komisija ugotavlja, da je imelo mesto Neubrandenburg v skladu z razpoložljivimi informacijami pomembno vlogo pri sklenitvi posla prodaje in povratnega zakupa. Pred sklenitvijo tega posla je bilo potrebno soglasje nadzornega odbora družbe NEUWOGES, njegovi člani pa so delovali v imenu mesta. Iz dokumentacije je razvidno tudi, da je nadzorni odbor dejavno sodeloval pri pogajanju glede pogodb. Komisija zato ugotavlja, da je sklenitev prodaje in povratnega zakupa mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(201)

Glede odgovornosti države Komisija ugotavlja, da je imelo mesto Neubrandenburg v skladu z razpoložljivimi informacijami pomembno vlogo pri sklenitvi posla prodaje in povratnega zakupa. Pred sklenitvijo tega posla je bilo potrebno soglasje nadzornega odbora družbe NEUWOGES, njegovi člani pa so delovali v imenu mesta. Iz dokumentacije je razvidno tudi, da je nadzorni odbor dejavno sodeloval pri pogajanju glede pogodb. Komisija zato ugotavlja, da je sklenitev prodaje in povratnega zakupa mogoče pripisati državi.

7.5.1.3   Selektivnost

| (202) | V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep šteje za državno pomoč le, če daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Zato pod državno pomoč spadajo le ukrepi, ki podjetjem dodelijo selektivno prednost. |
| --- | --- |

(202)

V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep šteje za državno pomoč le, če daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Zato pod državno pomoč spadajo le ukrepi, ki podjetjem dodelijo selektivno prednost.

| (203) | Zadevni ukrep je bil dvostranski posel med družbama NEUWOGES in BAVARIA, zato bi bila vsaka prednost, ki bi jo družba NEUWOGES dodelila družbi BAVARIA, selektivna, in sicer do nje ne bi imelo dostopa nobeno drugo podjetje. |
| --- | --- |

(203)

Zadevni ukrep je bil dvostranski posel med družbama NEUWOGES in BAVARIA, zato bi bila vsaka prednost, ki bi jo družba NEUWOGES dodelila družbi BAVARIA, selektivna, in sicer do nje ne bi imelo dostopa nobeno drugo podjetje.

7.5.1.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (204) | Javna podpora podjetjem je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU le, če „izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco“, in le, če „prizadene trgovino med državami članicami“. Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (125). Izkrivljanje konkurence se začne s tem, ko država podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem je konkurenca prisotna ali bi lahko bila prisotna, dodeli finančno prednost. |
| --- | --- |

(204)

Javna podpora podjetjem je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU le, če „izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco“, in le, če „prizadene trgovino med državami članicami“. Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (125). Izkrivljanje konkurence se začne s tem, ko država podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem je konkurenca prisotna ali bi lahko bila prisotna, dodeli finančno prednost.

| (205) | V skladu s sodno prakso evropskih sodišč lahko vsaka pomoč, dodeljena podjetju, ki svoje dejavnosti opravlja na notranjem trgu, izkrivlja trgovino med državami članicami (126). |
| --- | --- |

(205)

V skladu s sodno prakso evropskih sodišč lahko vsaka pomoč, dodeljena podjetju, ki svoje dejavnosti opravlja na notranjem trgu, izkrivlja trgovino med državami članicami (126).

| (206) | Družba BAVARIA za vlagatelje in priložnosti za naložbe konkurira z drugimi nepremičninskimi skladi in poslovnimi vlagatelji iz Nemčije in drugih držav članic Unije. Finančna prednost, dodeljena družbi BAVARIA, bi okrepila konkurenčni položaj navedenega podjetja in bi torej lahko izkrivljala konkurenco. Ker trg za naložbe v nepremičnine obsega vso Unijo, bi vsaka finančna prednost družbi BAVARIA okrepila njen položaj na trgu v primerjavi z njenimi konkurenti iz drugih držav članic, to pa bi vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(206)

Družba BAVARIA za vlagatelje in priložnosti za naložbe konkurira z drugimi nepremičninskimi skladi in poslovnimi vlagatelji iz Nemčije in drugih držav članic Unije. Finančna prednost, dodeljena družbi BAVARIA, bi okrepila konkurenčni položaj navedenega podjetja in bi torej lahko izkrivljala konkurenco. Ker trg za naložbe v nepremičnine obsega vso Unijo, bi vsaka finančna prednost družbi BAVARIA okrepila njen položaj na trgu v primerjavi z njenimi konkurenti iz drugih držav članic, to pa bi vplivalo na trgovino med državami članicami.

7.5.1.5   Sklepna ugotovitev

| (207) | Ob predpostavki in v nasprotju z zgoraj navedeno glavno ugotovitvijo Komisije, da posel prodaje in povratnega zakupa ni bil v skladu z načelom razumnega udeleženca v tržnem gospodarstvu in je bila z njim družbi BAVARIA dodeljena prednost, bi bilo treba ugotoviti, da je posel prodaje in povratnega zakupa vključeval državno pomoč. Zato je treba oceniti, ali bi se na podlagi te hipoteze državna pomoč lahko štela za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(207)

Ob predpostavki in v nasprotju z zgoraj navedeno glavno ugotovitvijo Komisije, da posel prodaje in povratnega zakupa ni bil v skladu z načelom razumnega udeleženca v tržnem gospodarstvu in je bila z njim družbi BAVARIA dodeljena prednost, bi bilo treba ugotoviti, da je posel prodaje in povratnega zakupa vključeval državno pomoč. Zato je treba oceniti, ali bi se na podlagi te hipoteze državna pomoč lahko štela za združljivo z notranjim trgom.

7.5.2   Združljivost z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU

| (208) | V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se lahko za združljivo z notranjim trgom šteje vsaka pomoč, če je namenjena „pospeševanj[u] razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Zaradi uporabe člena 107(3)(c) mora Komisija proučiti pozitivne in zaželene učinke ukrepa pomoči ter škodljive učinke na trgovinske pogoje, ki izhajajo iz izvedbe ukrepa. |
| --- | --- |

(208)

V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se lahko za združljivo z notranjim trgom šteje vsaka pomoč, če je namenjena „pospeševanj[u] razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. Zaradi uporabe člena 107(3)(c) mora Komisija proučiti pozitivne in zaželene učinke ukrepa pomoči ter škodljive učinke na trgovinske pogoje, ki izhajajo iz izvedbe ukrepa.

| (209) | Da bi ukrep pomoči prestal ta preskus, mora izpolnjevati pet kumulativnih pogojev. Prvič, ukrep pomoči mora biti usmerjen v natančno opredeljen cilj skupnega interesa. Drugič, mora biti ustrezen instrument za dosego tega cilja. Tretjič, mora biti nujen in imeti spodbujevalni učinek. Četrtič, mora biti sorazmeren. Petič, ne sme spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(209)

Da bi ukrep pomoči prestal ta preskus, mora izpolnjevati pet kumulativnih pogojev. Prvič, ukrep pomoči mora biti usmerjen v natančno opredeljen cilj skupnega interesa. Drugič, mora biti ustrezen instrument za dosego tega cilja. Tretjič, mora biti nujen in imeti spodbujevalni učinek. Četrtič, mora biti sorazmeren. Petič, ne sme spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

7.5.2.1   Cilj skupnega interesa

| (210) | Na podlagi členov 3 in 174 PDEU je ekonomska in socialna kohezija cilj Unije. Krepitev ekonomske in socialne kohezije prinaša izboljšanje mestnega okolja in kakovosti življenja mestnega prebivalstva. Kohezijska politika lahko pomaga ustvariti trajnostne skupnosti, tako da zagotovi, da so gospodarske, družbene in okoljske zadeve obravnavane z integriranimi strategijami za obnovo, prenovo ter razvoj mest in podeželja. To se lahko doseže na več načinov (127). |
| --- | --- |

(210)

Na podlagi členov 3 in 174 PDEU je ekonomska in socialna kohezija cilj Unije. Krepitev ekonomske in socialne kohezije prinaša izboljšanje mestnega okolja in kakovosti življenja mestnega prebivalstva. Kohezijska politika lahko pomaga ustvariti trajnostne skupnosti, tako da zagotovi, da so gospodarske, družbene in okoljske zadeve obravnavane z integriranimi strategijami za obnovo, prenovo ter razvoj mest in podeželja. To se lahko doseže na več načinov (127).

| (211) | Komisija ugotavlja, da je pravni namen družbe NEUWOGES zagotoviti „dovolj stanovanj“ v regijah, v katerih posluje. Komisija ugotavlja tudi, da si je pri sklenitvi posla prodaje in povratnega zakupa družba NEUWOGES prizadevala za določene cilje politike. Družba NEUWOGES pojasnjuje, da:






  — | je bil v 90. letih prejšnjega stoletja, tj. po združitvi Nemčije, pomemben politični projekt ureditev stanovanjskih razmer v Vzhodni Nemčiji po vzoru razmer v Zahodni Nemčiji, posledica pa je bila, da so bile stavbe v Vzhodni Nemčiji na hitro privatizirane in posodobljene ne glede na to, ali je bilo to z gospodarskega vidika razumno, |
| --- | --- | --- |

(211)

Komisija ugotavlja, da je pravni namen družbe NEUWOGES zagotoviti „dovolj stanovanj“ v regijah, v katerih posluje. Komisija ugotavlja tudi, da si je pri sklenitvi posla prodaje in povratnega zakupa družba NEUWOGES prizadevala za določene cilje politike. Družba NEUWOGES pojasnjuje, da:

—

je bil v 90. letih prejšnjega stoletja, tj. po združitvi Nemčije, pomemben politični projekt ureditev stanovanjskih razmer v Vzhodni Nemčiji po vzoru razmer v Zahodni Nemčiji, posledica pa je bila, da so bile stavbe v Vzhodni Nemčiji na hitro privatizirane in posodobljene ne glede na to, ali je bilo to z gospodarskega vidika razumno,

| — | so bila prizadevanja za privatizacijo in posodobitev stavb, ki so bile predmet posla prodaje in povratnega zakupa, usmerjena tudi v izboljšanje prihodnjih obetov za mesto Neubrandenburg: s ponujanjem visokokakovostnih, cenovno dostopnih stanovanj ljudem in s privatizacijo teh stanovanj (h kateri je bila zavezana družba BAVARIA) je družba NEUWOGES poskušala narediti Neubrandenburg privlačnejši za njegove prebivalce. |
| --- | --- |

—

so bila prizadevanja za privatizacijo in posodobitev stavb, ki so bile predmet posla prodaje in povratnega zakupa, usmerjena tudi v izboljšanje prihodnjih obetov za mesto Neubrandenburg: s ponujanjem visokokakovostnih, cenovno dostopnih stanovanj ljudem in s privatizacijo teh stanovanj (h kateri je bila zavezana družba BAVARIA) je družba NEUWOGES poskušala narediti Neubrandenburg privlačnejši za njegove prebivalce.

| (212) | Nazadnje Komisija ugotavlja, da je družba BAVARIA sprejela obveznost, da poskusi prodati določeno število stanovanj tedanjim najemnikom. Pri tem družba BAVARIA ni mogla zahtevati cene, ki jo je prosto določil trg, ampak je morala upoštevati nekatere omejitve cen (128). Pogodba, ki je nalagala te pogoje, je torej dodelila določeno prednost tedanjim najemnikom v zadevni stavbi. |
| --- | --- |

(212)

Nazadnje Komisija ugotavlja, da je družba BAVARIA sprejela obveznost, da poskusi prodati določeno število stanovanj tedanjim najemnikom. Pri tem družba BAVARIA ni mogla zahtevati cene, ki jo je prosto določil trg, ampak je morala upoštevati nekatere omejitve cen (128). Pogodba, ki je nalagala te pogoje, je torej dodelila določeno prednost tedanjim najemnikom v zadevni stavbi.

| (213) | Če bi se posel prodaje in povratnega zakupa, ki sta ga sklenili družbi NEUWOGES in BAVARIA, dejansko štel za državno pomoč, kar v tem primeru ne drži, bi bila ta pomoč dodeljena v okviru uresničevanja navedenih ciljev politike. Zagotavljanje zadostnega števila stanovanj v regiji, pomoč pri doseganju nacionalnega javnega cilja politike (ureditev stanovanjskih razmer v Vzhodni Nemčiji po vzoru razmer v Zahodni Nemčiji po njuni združitvi), izboljšanje prihodnjih obetov za mesto Neubrandenburg s ponujanjem privlačnih in cenovno dostopnih stanovanj njegovim prebivalcem (vključno z dajanjem prednosti tedanjim najemnikom v zadevnih stavbah) so vsi natančno opredeljeni cilji skupnega interesa. Po mnenju Komisije je zato treba za ukrep šteti, da si prizadeva za cilj skupnega interesa. |
| --- | --- |

(213)

Če bi se posel prodaje in povratnega zakupa, ki sta ga sklenili družbi NEUWOGES in BAVARIA, dejansko štel za državno pomoč, kar v tem primeru ne drži, bi bila ta pomoč dodeljena v okviru uresničevanja navedenih ciljev politike. Zagotavljanje zadostnega števila stanovanj v regiji, pomoč pri doseganju nacionalnega javnega cilja politike (ureditev stanovanjskih razmer v Vzhodni Nemčiji po vzoru razmer v Zahodni Nemčiji po njuni združitvi), izboljšanje prihodnjih obetov za mesto Neubrandenburg s ponujanjem privlačnih in cenovno dostopnih stanovanj njegovim prebivalcem (vključno z dajanjem prednosti tedanjim najemnikom v zadevnih stavbah) so vsi natančno opredeljeni cilji skupnega interesa. Po mnenju Komisije je zato treba za ukrep šteti, da si prizadeva za cilj skupnega interesa.

7.5.2.2   Ustreznost ukrepov

| (214) | Ni sporno, da je posel prodaje in povratnega zakupa, ki sta ga sklenili družbi NEUWGES in BAVARIA, dosegel želene cilje, saj je zagotovil, da so bile stavbe, ki jih je kupila družba BAVARIA, celovito posodobljene, privatizirane in ponujene tedanjim najemnikom po omejeni ceni, povečalo pa se je tudi število kakovostnih stanovanj v regiji, s čimer so se izboljšali prihodnji obeti za mesto Neubrandenburg. |
| --- | --- |

(214)

Ni sporno, da je posel prodaje in povratnega zakupa, ki sta ga sklenili družbi NEUWGES in BAVARIA, dosegel želene cilje, saj je zagotovil, da so bile stavbe, ki jih je kupila družba BAVARIA, celovito posodobljene, privatizirane in ponujene tedanjim najemnikom po omejeni ceni, povečalo pa se je tudi število kakovostnih stanovanj v regiji, s čimer so se izboljšali prihodnji obeti za mesto Neubrandenburg.

| (215) | Družba NEUWOGES je pri iskanju kupca za stavbe in ocenjevanju svojih možnosti sprejela več ukrepov, ki so posledično zagotovili, da bi bila morebitna pomoč, če bi bila prisotna v poslu prodaje in povratnega zakupa, omejena na znesek, potreben za dosego želenih ciljev. Družba NEUWOGES je zlasti izvedla omejen postopek za zbiranje ponudb, se z družbo BAVARIA več mesecev dogovarjala glede pogojev posla in se je na koncu prepričala, da je bil zadevni posel najboljša ponudba na trgu. Nič torej ne kaže na to, da je pomoč, če je bila prisotna v poslu prodaje in povratnega zakupa, presegala potrebni minimum. Analiza (glej oddelek 7.3), v kateri se je posel prodaje in povratnega zakupa primerjal z več drugimi možnostmi (kot je posodobitev s pomočjo posojila ali neposredna prodaja), je pokazala, da ni bilo na voljo nobene druge možnosti, s katero bi se lahko dosegli isti cilji brez dodeljene pomoči ali z dodeljenim nižjim zneskom pomoči. Posel prodaje in povratnega zakupa ter morebitna pomoč, ki jo je ta posel vseboval, sta bila torej ustrezna instrumenta za dosego ciljev skupnega interesa. |
| --- | --- |

(215)

Družba NEUWOGES je pri iskanju kupca za stavbe in ocenjevanju svojih možnosti sprejela več ukrepov, ki so posledično zagotovili, da bi bila morebitna pomoč, če bi bila prisotna v poslu prodaje in povratnega zakupa, omejena na znesek, potreben za dosego želenih ciljev. Družba NEUWOGES je zlasti izvedla omejen postopek za zbiranje ponudb, se z družbo BAVARIA več mesecev dogovarjala glede pogojev posla in se je na koncu prepričala, da je bil zadevni posel najboljša ponudba na trgu. Nič torej ne kaže na to, da je pomoč, če je bila prisotna v poslu prodaje in povratnega zakupa, presegala potrebni minimum. Analiza (glej oddelek 7.3), v kateri se je posel prodaje in povratnega zakupa primerjal z več drugimi možnostmi (kot je posodobitev s pomočjo posojila ali neposredna prodaja), je pokazala, da ni bilo na voljo nobene druge možnosti, s katero bi se lahko dosegli isti cilji brez dodeljene pomoči ali z dodeljenim nižjim zneskom pomoči. Posel prodaje in povratnega zakupa ter morebitna pomoč, ki jo je ta posel vseboval, sta bila torej ustrezna instrumenta za dosego ciljev skupnega interesa.

7.5.2.3   Nujnost in spodbujevalni učinek

| (216) | Ob predpostavki, da je posel prodaje in povratnega zakupa vključeval državno pomoč, je treba proučiti tudi, ali je imela ta pomoč spodbujevalni učinek. Družbi NEUWOGES in BAVARIA sta se glede pogojev posla dogovarjali več mesecev. Zdi se, da družba BAVARIA ne bi sklenila posla, ki ne bi bil v skladu z njenim „nepremičninskim modelom zakupa“. Če je posel, ki je bil nazadnje sklenjen in je temeljil na „nepremičninskem modelu zakupa“ družbe BAVARIA, vključeval državno pomoč, potem ni nobenega dvoma, da družba BAVARIA brez te pomoči posla ne bi sklenila. |
| --- | --- |

(216)

Ob predpostavki, da je posel prodaje in povratnega zakupa vključeval državno pomoč, je treba proučiti tudi, ali je imela ta pomoč spodbujevalni učinek. Družbi NEUWOGES in BAVARIA sta se glede pogojev posla dogovarjali več mesecev. Zdi se, da družba BAVARIA ne bi sklenila posla, ki ne bi bil v skladu z njenim „nepremičninskim modelom zakupa“. Če je posel, ki je bil nazadnje sklenjen in je temeljil na „nepremičninskem modelu zakupa“ družbe BAVARIA, vključeval državno pomoč, potem ni nobenega dvoma, da družba BAVARIA brez te pomoči posla ne bi sklenila.

7.5.2.4   Sorazmernost

| (217) | Komisija je že navedla, da je treba cilje politike, za katere si je družba NEUWOGES prizadevala pri sklenitvi tega posla, šteti za pomembne. Posodobitev in privatizacija stavb, vključno z njihovo prodajo po omejeni ceni najemnikom, pomenijo pomemben prispevek k izboljšanju ekonomske in socialne kohezije v Uniji. Hkrati je bil morebitni znesek pomoči v korist družbe BAVARIA, vključen v posel prodaje in povratnega zakupa, kvečjemu omejen, zaradi tega pa je bilo omejeno tudi morebitno izkrivljanje konkurence zaradi ukrepa. Ob upoštevanju navedenega je bila pomoč, ki je bila morebiti vključena v posel prodaje in povratnega zakupa med družbama NEUWOGES in BAVARIA, sorazmerna glede na zastavljeni cilj. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je že navedla, da je treba cilje politike, za katere si je družba NEUWOGES prizadevala pri sklenitvi tega posla, šteti za pomembne. Posodobitev in privatizacija stavb, vključno z njihovo prodajo po omejeni ceni najemnikom, pomenijo pomemben prispevek k izboljšanju ekonomske in socialne kohezije v Uniji. Hkrati je bil morebitni znesek pomoči v korist družbe BAVARIA, vključen v posel prodaje in povratnega zakupa, kvečjemu omejen, zaradi tega pa je bilo omejeno tudi morebitno izkrivljanje konkurence zaradi ukrepa. Ob upoštevanju navedenega je bila pomoč, ki je bila morebiti vključena v posel prodaje in povratnega zakupa med družbama NEUWOGES in BAVARIA, sorazmerna glede na zastavljeni cilj.

7.5.2.5   Brez učinka na trgovinske pogoje, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom

| (218) | Ponovno je treba poudariti, da je bil morebitni znesek pomoči v korist družbe BAVARIA, ki je bil vključen v posel prodaje in povratnega zakupa, kvečjemu omejen. Učinek ukrepa na trgovinske pogoje je bil torej prav tako omejen. Čeprav bi morebitna pomoč, vključena v posel prodaje in povratnega zakupa, izboljšala konkurenčni položaj družbe BAVARIA, ki je vsaj potencialno konkurirala drugim podjetjem (vključno s podjetji iz drugih držav članic), bi bil obseg tega učinka odvisen od zneska prejete pomoči. Ker bi se konkurenčni položaj družbe BAVARIA s tem le nekoliko izboljšal, je mogoče ugotoviti, da posel prodaje in povratnega zakupa, tudi če je vključeval pomoč, ni vplival na trgovinske pogoje v meri, ki bi bila v nasprotju s splošnim interesom. |
| --- | --- |

(218)

Ponovno je treba poudariti, da je bil morebitni znesek pomoči v korist družbe BAVARIA, ki je bil vključen v posel prodaje in povratnega zakupa, kvečjemu omejen. Učinek ukrepa na trgovinske pogoje je bil torej prav tako omejen. Čeprav bi morebitna pomoč, vključena v posel prodaje in povratnega zakupa, izboljšala konkurenčni položaj družbe BAVARIA, ki je vsaj potencialno konkurirala drugim podjetjem (vključno s podjetji iz drugih držav članic), bi bil obseg tega učinka odvisen od zneska prejete pomoči. Ker bi se konkurenčni položaj družbe BAVARIA s tem le nekoliko izboljšal, je mogoče ugotoviti, da posel prodaje in povratnega zakupa, tudi če je vključeval pomoč, ni vplival na trgovinske pogoje v meri, ki bi bila v nasprotju s splošnim interesom.

7.5.3   Sklepna ugotovitev glede ostalih elementov državne pomoči in združljivosti z notranjim trgom

| (219) | Na podlagi razlogov iz oddelka 7.5.2 je Komisija sklenila, da bi posel prodaje in povratnega zakupa, če bi družbi BAVARIA dodelil prednost, pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Vendar Komisija nadalje ugotavlja, da bi bila morebitna državna pomoč, vključena v posel prodaje in povratnega zakupa, združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(219)

Na podlagi razlogov iz oddelka 7.5.2 je Komisija sklenila, da bi posel prodaje in povratnega zakupa, če bi družbi BAVARIA dodelil prednost, pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Vendar Komisija nadalje ugotavlja, da bi bila morebitna državna pomoč, vključena v posel prodaje in povratnega zakupa, združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

7.6   SKLEPNA UGOTOVITEV GLEDE OBSTOJA POMOČI IN ZDRUŽLJIVOSTI Z NOTRANJIM TRGOM

| (220) | Na podlagi analize vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES, primerjave z morebitnimi drugimi možnostmi ter presoje skladnosti posla s tržnimi praksami se lahko ugotovi, da je posel v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri sklenitvi posla prodaje in povratnega zakupa so bili ukrepi družbe NEUWOGES takšni, da bi jih sprejel tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu. Bistveno je, da ni bila na voljo nobena možnost, ki bi bila z ekonomskega vidika privlačnejša, ter da so bili ob upoštevanju razpoložljivih primerjav in drugih ponudb na podlagi postopka za zbiranje ponudb pogoji posla prodaje in povratnega zakupa v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) v skladu z razmerami na trgu. |
| --- | --- |

(220)

Na podlagi analize vrednosti posla prodaje in povratnega zakupa za družbo NEUWOGES, primerjave z morebitnimi drugimi možnostmi ter presoje skladnosti posla s tržnimi praksami se lahko ugotovi, da je posel v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri sklenitvi posla prodaje in povratnega zakupa so bili ukrepi družbe NEUWOGES takšni, da bi jih sprejel tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu. Bistveno je, da ni bila na voljo nobena možnost, ki bi bila z ekonomskega vidika privlačnejša, ter da so bili ob upoštevanju razpoložljivih primerjav in drugih ponudb na podlagi postopka za zbiranje ponudb pogoji posla prodaje in povratnega zakupa v zadevnem obdobju (med letoma 1997 in 1998) v skladu z razmerami na trgu.

| (221) | Zato je treba skleniti, da posel z družbo NEUWOGES družbi BAVARIA ni dodelil nobene prednosti, saj je bilo ravnanje družbe NEUWOGES takšno, kot bi bilo ravnanje udeleženca v tržnem gospodarstvu. Z zadevnim ukrepom ni bila dodeljena prednost, zato ne izpolnjuje pogojev, da se opredeli za državno pomoč, torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(221)

Zato je treba skleniti, da posel z družbo NEUWOGES družbi BAVARIA ni dodelil nobene prednosti, saj je bilo ravnanje družbe NEUWOGES takšno, kot bi bilo ravnanje udeleženca v tržnem gospodarstvu. Z zadevnim ukrepom ni bila dodeljena prednost, zato ne izpolnjuje pogojev, da se opredeli za državno pomoč, torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (222) | Ob glavni ugotovitvi, da s poslom prodaje in povratnega zakupa družbi BAVARIA ni bila dodeljena prednost in zato ni vključeval državne pomoči, Komisija ugotavlja tudi, da bi posel prodaje in povratnega zakupa, če bi družbi BAVARIA dodelil prednost, dejansko pomenil državno pomoč. Vendar bi bila ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU – |
| --- | --- |

(222)

Ob glavni ugotovitvi, da s poslom prodaje in povratnega zakupa družbi BAVARIA ni bila dodeljena prednost in zato ni vključeval državne pomoči, Komisija ugotavlja tudi, da bi posel prodaje in povratnega zakupa, če bi družbi BAVARIA dodelil prednost, dejansko pomenil državno pomoč. Vendar bi bila ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pravni posel, ki so ga dne 21. januarja 1998 sklenile družbe Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG in Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG v obliki pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošne pogodbe o upravljanju, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

Člen 2

Če posel, ki so ga dne 21. januarja 1998 sklenile družbe Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG in Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG v obliki pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa ter splošne pogodbe o upravljanju, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je ta pomoč združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 16. septembra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 141, 17.5.2012, str. 28.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

2

(3)  Zadeva T-407/09, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft proti Komisiji, še ni objavljena.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Zadeva C-145/12 P, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft proti Komisiji, še ni objavljena.

5

(6)  Deli besedila so bili spremenjeni, da se ne razkrijejo zaupne informacije. Ti deli so v nadaljevanju nadomeščeni z oglatimi oklepaji.

6

(7)  Komisija je v tem sklepu vse zneske v prvotni valuti DM z uradnim obračunskim tečajem 1 EUR = 1,95583 DM pretvorila v zneske v EUR. Morda je prišlo do manjših napak pri zaokroževanju. Števke za decimalno vejico v tem sklepu niso navedene.

7

(8)  Zakon o odpisu podedovanega dolga (Altschuldenhilfegesetz) z dne 23. junija 1993 (BGBl. I, str. 944, 986), kakor je bil nazadnje spremenjen 31. oktobra 2006 (BGBl. I, str. 2407).

8

Altschuldenhilfegesetz

(9)  Glej dopis zveznega ministrstva za regionalno načrtovanje „Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen“ z dne 18. maja 1995 in dopis banke za obnovo „Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf“ z dne 22. decembra 1995.

9

(10)  Dopis zveznega ministrstva za regionalno načrtovanje „Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen“ z dne 18. maja 1995, str. 183.

10

(11)  Dopis banke za obnovo „Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf“ z dne 22. decembra 1995, str. 5–6.

11

(12)  Družba NEUWOGES je najprej predložila, da je skupni odpisani dolg znašal [...] EUR, delež, ki ga je bilo mogoče pripisati, pa [...] EUR. Vendar je pozneje navedeni delež popravila na [...] EUR. Ob predpostavki, da je ta popravek temeljil na popravku skupnega odpisa dolga, je bil slednji znesek ustrezno popravljen.

12

(13)  Glej sodbo deželnega sodišča v Rostocku z dne 28. novembra 2008 (v nadaljnjem besedilu: sodba deželnega sodišča v Rostocku), str. 24.

13

(14)  UL C 209, 10.7.1997, str. 3.

14

(15)  Izračuni družbe NEUWOGES temeljijo na 5-odstotni diskontni stopnji.

15

(16)  Splošna pogodba o upravljanju z [...] z dne 19. decembra 1997.

16

(17)  Splošna pogodba o upravljanju in o zajamčeni najemnini z [...] z dne 13. avgusta 1998.

17

(18)  Splošna pogodba o upravljanju in o zajamčeni najemnini s podjetjem za razvoj nepremičnin [...] z dne 1. decembra 1999.

18

(19)  Glej uvodno izjavo 12.

19

(20)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 46.

20

(21)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 47.

21

(22)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 55.

22

(23)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 56.

23

(24)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 60 in nadaljnje uvodne izjave.

24

(25)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 62.

25

(26)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 64.

26

(27)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 66.

27

(28)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 68.

28

(29)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 69.

29

(30)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 70.

30

(31)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 18.

31

(32)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 23–24.

32

(33)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 24–25.

33

(34)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 26.

34

(35)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 26.

35

(36)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 26.

36

(37)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 19.

37

(38)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 19–20.

38

(39)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 20.

39

(40)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 20–21.

40

(41)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 21.

41

(42)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 22–23.

42

(43)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 26.

43

(44)  Predložitev družbe BAVARIA z dne 18. junija 2012, str. 4–5.

44

(45)  Sodba Sodišča z dne 5.6.2012 v zadevi C-124/10 P, Komisija proti EDF, še ni objavljena, točki 78 in 79.

45

(46)  Ibid., točke od 81 do 85.

46

(47)  Glej uvodni izjavi 80 in 87.

47

(48)  Zloženka družbe BAVARIA, „Leasingmodell Immobilien“, str. 4.

48

(49)  Glej na primer del I (3) pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa; Preambula k splošni pogodbi o upravljanju.

49

(50)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 1.

50

(51)  Glej tudi zloženko družbe BAVARIA, „Leasingmodell Immobilien“, str. 8 in 10.

51

(52)  Predložitev št. 110/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 30. oktobra 1997; zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 30. oktobra 1997; predložitev št. 114/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 12. decembra 1997; zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 16. decembra 1997.

52

(53)  Sodba sodišča z dne 19.3.2013 v zadevi C-399/10 P, Bouygues proti Komisiji in drugim, še ni objavljena, točki 103 in 104.

53

(54)  Oddelek 1 dela IV pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa.

54

(55)  Oddelek 10(2) dela III pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa.

55

(56)  Oddelek 10(3) dela III pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa.

56

(57)  Oddelki 2–4 splošne pogodbe o upravljanju.

57

(58)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 1.

58

(59)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 1.

59

(60)  Glej dopis družbe NEUWOGES družbi BAVARIA z dne 24. novembra 1997, str. 2.

60

(61)  Glej oddelek 3 dela IV pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa v povezavi z oddelkoma 3 in 4 dela V pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa.

61

(62)  Glej predložitev družbe BAVARIA z dne 22. aprila 2013, Priloga 12.

62

(63)  Glej predložitev št. 114/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 12. decembra 1997.

63

(64)  Predložitev družbe BAVARIA z dne 18. junija 2012, Priloga 11.

64

(65)  Glej dopis družbe NEUWOGES družbi BAVARIA z dne 7. marca 1997 in prvo ponudbo, ki jo je družba BAVARIA podala v odgovoru na ta dopis (predložitev BAVARIA z dne 18 junija 2012, prilogi 9 in 10).

65

(66)  Glej dopis družbe NEUWOGES družbi BAVARIA z dne 7. marca 1997 (predložitev družbe BAVARIA z dne 18. junija 2012, Priloga 9).

66

(67)  Študija družbe Pestel (predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 2), str. 68 („Sanierungsstufe 2“).

67

(68)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 27. septembra 2012, priloga.

68

(69)  Predložitev št. 114/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 12. decembra 1997, str. 3.

69

(70)  Glej predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 1.

70

(71)  Glej prejšnjo opombo.

71

(72)  Družba BAVARIA trdi, da je družba NEUWOGES sama izbrala zadevne parametre. Glej predložitev družbe BAVARIA z dne 22. aprila 2013, odstavek 23. Glej tudi dopis družbe NEUWOGES družbi BAVARIA z dne 6. maja 1997 (predložitev družbe BAVARIA z dne 18. junija 2012, Priloga 1a), v katerem je družba NEUWOGES od družbe BAVARIA zahtevala, naj pripravi pogodbi s 30-letno veljavnostjo, [...]-odstotno indeksacijo obroka zakupnine in [...]-odstotno preostalo vrednostjo.

72

(73)  V tem okviru je treba opozoriti, da mesečni obrok zakupnine skupaj z letno indeksacijo (v tem primeru [...] % letno), časom veljavnosti pogodbe (v tem primeru 30 let) in preostalo vrednostjo stavb (v tem primeru [...] %) vplivajo na skupni obseg naložbe. To pomeni, da se pri izbiri nižje najemnine, višjih stroškov ali nižje indeksacije zmanjša skupna raven naložb. Ob nadaljnjem upoštevanju, da je prodajna cena neposredno povezana s skupnim obsegom naložb minus stroški posodobitve, stroški privatizacije in davki/pristojbine, je prodajna cena neposredno odvisna od višine najemnine, stroškov, indeksacije itd.

73

(74)  Predložitev družbe BAVARIA z dne 18. junija 2012, Priloga 11.

74

(75)  Rreferenčna diskontna stopnja, ki jo je Komisija določila za zadevno obdobje, znaša 5,94 % (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu15_en.pdf). Ker je bila v sklepu o začetku postopka predpostavljena 5-odstotna diskontna stopnja in je družba NEUWOGES to stopnjo uporabila v svojih izračunih, se je Komisija odločila, da bo še naprej predpostavljala 5-odstotno diskontno stopnjo.

75

(76)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 7.

76

(77)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, Priloga 8(e).

77

(78)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, str. 60.

78

(79)  Glej oddelek 18 uredbe o vrednotenju zemljišč (Wertermittlungsverordnung) z dne 6. decembra 1988, BGBl. I, str. 2209.

79

Wertermittlungsverordnung

(80)  Komisija ugotavlja, da je družba NEUWOGES v svojih analizah denarnih tokov že indeksirala stroške za leto 1999. Vendar je Komisija stroške indeksirala šele od leta 2000 naprej. Izračuni stroškov so bili namreč izvedeni z upoštevanjem obdobja po posodobitvi, ki pa se je začelo leta 1999. Podobno je družba NEUWOGES v svoji predložitvi trdila, da je bila višina stroškov razumna takoj po posodobitvi, tj. leta 1999. Zato je primerneje, da se višanje stroškov upošteva šele od leta 2000 naprej.

80

(81)  Glej predložitev št. 114/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 12. decembra 1997, Priloga 6.

81

(82)  Glej na primer predložitev družbe NEUWOGES z dne 5. novembra 2007, str. 4.

82

(83)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 17. julija 2012, str. 61.

83

(84)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 16. decembra 1997, str. 5.

84

(85)  Glej predložitev št. 114/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 12. decembra 1997, Priloga 6.

85

(86)  Dopis revizijske družbe Nordrevision družbi NEUWOGES z dne 20. novembra 1997 (predložitev družbe NEUWOGES z dne 25. aprila 2007, Priloga 13), str. 3.

86

(87)  Glej prejšnjo opombo.

87

(88)  Opozoriti je treba, da sta med letoma 1997/1998 mesto Neubrandenburg in dežela Mecklenburg-Vorpommern predvidevala, da se število prebivalcev ne bo spreminjalo. Glej predložitev Nemčije z dne 4. septembra 2007, str. 6.

88

(89)  Predlagani sklep za sestanek odbora družbe BAVARIA za proizvode z dne 13. septembra 1997 (predložitev družbe BAVARIA z dne 22. aprila 2013, Priloga 15), str. 2.

89

(90)  Glej prejšnjo opombo, str. 3.

90

(91)  Glej predložitev družbe NEUWOGES z dne 5. novembra 2007, prilogi 1 in 5.

91

(92)  Študija družbe Pestel, str. 62.

92

(93)  Dopis revizijske družbe Nordrevision družbi NEUWOGES z dne 20. novembra 1997 (predložitev družbe NEUWOGES z dne 25. aprila 2007, Priloga 13), str. 3.

93

(94)  Opozoriti je treba, da bi, če bi bilo v cenitvi iz leta 1997 predvideno višje tveganje izgube najemnine, to pomenilo tudi, da so predvideni ustrezno nižji stroški upravljanja in vzdrževanja.

94

(95)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 19–20.

95

(96)  Dopis revizijske družbe Nordrevision družbi NEUWOGES z dne 20. novembra 1997 (predložitev družbe NEUWOGES z dne 25. aprila 2007, Priloga 13), str. 3.

96

(97)  Nasprotno, kadar se pričakuje, da se bo najemnina višala počasneje od splošne inflacije, in sicer zaradi pogodb o neindeksirani najemnini ali gibanja na trgu, je splošna praksa, da se zvišajo obresti na nepremičnino (Liegenschaftszins) za maržo, ki izraža pričakovano razliko med zvišanjem najemnine in inflacijo.

97

Liegenschaftszins

(98)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 20.

98

(99)  Sodba deželnega sodišča v Rostocku, str. 19.

99

(100)  Prvotna obrestna mera pri zakupu bi pri na primer 20-letni namesto 30-letni veljavnosti pogodbe namesto [...] % znašala [...] %.

100

(101)  Glej na primer cenitev GA 22b/07 (predložitev družbe NEUWOGES z dne 5. novembra 2007, Priloga 5), str. 19: „Če se bo stavba zakupila dolgoročno, je nujno treba izvesti posodobitev in popravila. [...] Zlasti neposodobljene stavbe običajno ostanejo prazne.“

101

(102)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 16. decembra 1997, str. 3.

102

(103)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 16. decembra 1997, str. 3.

103

(104)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 16. decembra 1997, str. 3.

104

(105)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 16. decembra 1997, str. 2.

105

(106)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 30. oktobra 1997, str. 3.

106

(107)  Predložitev družbe NEUWOGES z dne 5. novembra 2007, prilogi 2 in 6.

107

(108)  Predložitev št. 97/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 17. aprila 1997, str. 3.

108

(109)  Predložitev Nemčije z dne 11. julija 2008, str. 10–11.

109

(110)  Predložitev št. 97/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 17. aprila 1997, str. 2.

110

(111)  Glej predložitev št. 110/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 30. oktobra 1997, str. 3.

111

(112)  Predložitev št. 114/97 na seji nadzornega odbora družbe NEUWOGES dne 12. aprila 1997, str. 3.

112

(113)  Zapisnik seje nadzornega odbora družbe NEUWOGES z dne 16. decembra 1997, str. 5.

113

(114)  Banke običajno raje uporabljajo posojila s spremenljivo obrestno mero, saj je tako njihovo obrestno tveganje manjše. Če dodelijo posojila s fiksno obrestno mero, je v njihovem interesu, da omejijo čas veljavnosti pogodbe in s tem zmanjšajo to tveganje. Pri posojilih podjetjem je običajna praksa uporaba pogodb za obnavljajoča se posojila, pri katerih začne ob izteku prvotne posojilne pogodbe samodejno teči nova pogodba (če se kreditna sposobnost podjetja ni poslabšala) s popravljeno obrestno mero (ki zajema razmere na trgu v zadevnem času). Banke poleg obrestnega tveganja nosijo tudi kreditno tveganje, to pa je še dodaten razlog za omejitev časa veljavnosti posojilnih pogodb s podjetji (zadevni zneski so namreč precej višji kot pri hipotekarni pogodbi, ki je običajno veljavna od 20 do 30 let).

114

(115)  Razlog za to premijo (tj. višja povprečna obrestna mera pri zakupu v primerjavi s fiksno obrestno mero od vsega začetka) je, da se je družba BAVARIA strinjala z odlogom plačila dela obrokov zakupnine na poznejša leta pogodbenega obdobja. Če bi navedene obroke prejela brez tega „odloga“, bi lahko ta denar vložila in nanj prejela donos ali pa odplačala lastno posojilo in tako privarčevala pri obrestih. Odlog plačila dela obrokov torej pomeni strošek za družbo BAVARIA, ki se na družbo NEUWOGES prenese prek višje povprečne obrestne mere pri zakupu.

115

(116)  To ne bi bilo več „pravo“ posojilo s fiksno obrestno mero (tj. z enakimi letnimi obrestnimi merami), ampak posojilo, pri katerem se različne letne obrestne mere določijo vnaprej (torej tudi ni posojilo s spremenljivo obrestno mero).

116

(117)  Če se tveganje šteje za previsoko, se vloga stranke za posojilo običajno zavrne. Če se tveganje šteje za sprejemljivo, se zaračuna višja obrestna mera, sprejmejo pa se lahko tudi dodatni ukrepi. Ti so lahko zahteva po dodatnem zavarovanju, dodelitev zneska, ki je nižji od zahtevanega, ali dodajanje pogojev v posojilno pogodbo, ki banki omogočajo spremljanje finančnega položaja posojilojemalca.

117

(118)  Glej tudi že navedeno študijo družbe Pestel, ki je bila objavljena junija 1996 in v kateri je bilo predpostavljeno, da bi lahko nepremičninska podjetja v Vzhodni Nemčiji na odprtem kapitalskem trgu pridobila posojila z 7,5-odstotnimi obrestmi.

118

(119)  Takšni stroški bi se prišteli stroškom, ki jih banka zaračuna ob dodelitvi posojila. Ko družba, ki se ukvarja z zakupi, refinancira svojo naložbo, mora namreč plačati tudi stroške banke (ta dejavnik pa upošteva pri določanju svoje obrestne mere pri zakupu). Nositi mora tudi svoje splošne stroške.

119

(120)  Pri posojilu stranka k dobičku banke prispeva prek obrestne mere. Pri zakupu stranka v bistvu prispeva k dobičku banke (družba, ki se ukvarja z zakupi, refinancira svojo naložbo pri banki, ta strošek pa prenese na zakupnika) in dobičku same zadevne družbe. Dejstvo, da so družbe pripravljene plačati te dodatne stroške, kažejo, da imajo storitve, ki jih zagotavljajo družbe, ki se ukvarjajo z zakupi, dodano vrednost za zakupnike.

120

(121)  Združene zadeve od C-180/98 do C-184/98, Pavel Pavlov in drugi proti Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, Recueil 2000, str. I-6451, točka 74.

121

(122)  Zadeva C-118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, točka 7.

122

(123)  Zadeva C-482/99, Francija proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

123

(124)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

124

(125)  Zadeva 730/79 Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, točka 11; združene zadeve T-298/97, T-312/97 itd., Alzetta Mauro in drugi proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-2325, točka 80.

125

(126)  Zadeva 730/79 Philip Morris Holland BV proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, točki 11 in 12; zadeva T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Flamska regija) proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717, točke 48–50.

126

(127)  Sklep Komisije C(2011) 4940 final z dne 5. oktobra 2011 v zadevi SA.31877 – Nizozemska: Grondverkoop en woningbouw Apeldoorn (Prodaja zemljišč in razvoj nepremičnin v Apeldoornu) (UL C 343, 23.11.2011, str. 11), uvodni izjavi 47 in 48.

127

(128)  Glej odstavek 3(2) poglavja V pogodbe o dolgoročnem zakupu z možnostjo nakupa.

128

---

| 1.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/72

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/508

z dne 1. oktobra 2014

o domnevni infrastrukturni pomoči, ki jo je Nemčija izvedla za podjetje Propapier PM2 GmbH – Državna pomoč SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6847)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE ‒

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (1),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 29. oktobra 2008 prejela pritožbo podjetja Smurfit Kappa Group (v nadaljnjem besedilu: podjetje Smurfit Kappa ali pritožnik), v katerem je to podjetje navedlo, da je podjetje Propapier PM2 GmbH prejelo infrastrukturno pomoč. Pritožba je bila evidentirana pod referenčno številko CP 327/08 in poslana v register nezakonite pomoči (pod številko NN 45/10). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 29. oktobra 2008 prejela pritožbo podjetja Smurfit Kappa Group (v nadaljnjem besedilu: podjetje Smurfit Kappa ali pritožnik), v katerem je to podjetje navedlo, da je podjetje Propapier PM2 GmbH prejelo infrastrukturno pomoč. Pritožba je bila evidentirana pod referenčno številko CP 327/08 in poslana v register nezakonite pomoči (pod številko NN 45/10).

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 27. oktobra 2010 uradno obvestila Nemčijo, da bo v zvezi z domnevno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 27. oktobra 2010 uradno obvestila Nemčijo, da bo v zvezi z domnevno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evrope unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe v zvezi z domnevno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evrope unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe v zvezi z domnevno pomočjo.

| (4) | Nemčija je pripombe predložila z dopisom z dne 28. januarja 2011 (nezaupno različico je Komisija prejela 31. januarja 2011). Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: skupno pripombo nemških medobčinskih združenj Deutscher Städtetag, Deutscher Landkreistag in Deutscher Städte- und Gemeindebund ter tudi združenja komunalnih podjetij (Verband kommunaler Unternehmen ‒ VKU) 11. februarja 2011, pripombo pritožnika pa 14. februarja 2011 (nezaupno različico je Komisija prejela 1. marca 2011). Komisija je pripombe posredovala Nemčiji in ji dala možnost odziva; pripombe Nemčije je prejela 13. aprila 2011 (nezaupno različico je prejela 26. aprila 2011). |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je pripombe predložila z dopisom z dne 28. januarja 2011 (nezaupno različico je Komisija prejela 31. januarja 2011). Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: skupno pripombo nemških medobčinskih združenj Deutscher Städtetag, Deutscher Landkreistag in Deutscher Städte- und Gemeindebund ter tudi združenja komunalnih podjetij (Verband kommunaler Unternehmen ‒ VKU) 11. februarja 2011, pripombo pritožnika pa 14. februarja 2011 (nezaupno različico je Komisija prejela 1. marca 2011). Komisija je pripombe posredovala Nemčiji in ji dala možnost odziva; pripombe Nemčije je prejela 13. aprila 2011 (nezaupno različico je prejela 26. aprila 2011).

| (5) | Službe Komisije in nemški organi so se sestali 17. januarja 2013. Nemški organi so z dopisom z dne 25. februarja 2013 predložili nadaljnje informacije. Službe Komisije so z dopisom z dne 26. aprila 2013 zahtevale dodatne informacije, ki jih je Nemčija predložila z dopisom z dne 14. maja 2013. |
| --- | --- |

(5)

Službe Komisije in nemški organi so se sestali 17. januarja 2013. Nemški organi so z dopisom z dne 25. februarja 2013 predložili nadaljnje informacije. Službe Komisije so z dopisom z dne 26. aprila 2013 zahtevale dodatne informacije, ki jih je Nemčija predložila z dopisom z dne 14. maja 2013.

| (6) | Komisija je z elektronskim sporočilom z dne 23. maja 2013 zahtevala nadaljnje informacije, ki jih je Nemčija predložila z elektronskimi sporočili z dne 24. maja, 27. maja in 28. maja 2013. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z elektronskim sporočilom z dne 23. maja 2013 zahtevala nadaljnje informacije, ki jih je Nemčija predložila z elektronskimi sporočili z dne 24. maja, 27. maja in 28. maja 2013.

| (7) | Po sestanku, ki je 6. junija 2013 potekal med službami Komisije, nemškimi organi, predstavniki prejemnika pomoči in tehničnimi strokovnjaki, je Nemčija napovedala morebitne nadaljnje pripombe. Na podlagi zahteve za nadaljnje informacije z dne 15. oktobra 2013 je Nemčija z elektronskimi sporočili z dne 4. novembra, 13. decembra in 18. decembra 2013 ter 6. januarja in 24. aprila 2014 predložila izčrpne dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Po sestanku, ki je 6. junija 2013 potekal med službami Komisije, nemškimi organi, predstavniki prejemnika pomoči in tehničnimi strokovnjaki, je Nemčija napovedala morebitne nadaljnje pripombe. Na podlagi zahteve za nadaljnje informacije z dne 15. oktobra 2013 je Nemčija z elektronskimi sporočili z dne 4. novembra, 13. decembra in 18. decembra 2013 ter 6. januarja in 24. aprila 2014 predložila izčrpne dodatne pripombe.

2.   OPIS UKREPOV

| (8) | Podjetje Propapier PM2 GmbH (v nadaljnjem besedilu: podjetje Propapier) je v lasti podjetja Progroup AG (v nadaljnjem besedilu: podjetje Progroup). Podjetje Progroup proizvaja in prodaja karton za embalažo in valovit karton prek svojih podružnic. Pritožnik, tj. podjetje Smurfit Kappa, je eden največjih proizvajalcev papirja v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje Propapier PM2 GmbH (v nadaljnjem besedilu: podjetje Propapier) je v lasti podjetja Progroup AG (v nadaljnjem besedilu: podjetje Progroup). Podjetje Progroup proizvaja in prodaja karton za embalažo in valovit karton prek svojih podružnic. Pritožnik, tj. podjetje Smurfit Kappa, je eden največjih proizvajalcev papirja v Evropski uniji.

| (9) | Komisija je 2. aprila 2008 odobrila (4) regionalno pomoč za izgradnjo papirnice za izdelovanje kartona za embalažo in povezane elektrarne. To naložbo je podjetje Propapier izvedlo v novem delu obstoječega industrijskega parka „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ v mestu Eisenhüttenstadt v Brandenburgu, tj. na območju, ki je bilo v tistem času upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 2. aprila 2008 odobrila (4) regionalno pomoč za izgradnjo papirnice za izdelovanje kartona za embalažo in povezane elektrarne. To naložbo je podjetje Propapier izvedlo v novem delu obstoječega industrijskega parka „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ v mestu Eisenhüttenstadt v Brandenburgu, tj. na območju, ki je bilo v tistem času upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU.

| (10) | Pritožnik je navedel, da so določeni infrastrukturni projekti, financirani z državnimi sredstvi v novem delu industrijskega parka, v katerem je nova papirnica podjetja Propapier, izključno namenjeni papirnici in bi jih bilo treba zaradi tega obravnavati kot namensko infrastrukturno in državno pomoč za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(10)

Pritožnik je navedel, da so določeni infrastrukturni projekti, financirani z državnimi sredstvi v novem delu industrijskega parka, v katerem je nova papirnica podjetja Propapier, izključno namenjeni papirnici in bi jih bilo treba zaradi tega obravnavati kot namensko infrastrukturno in državno pomoč za podjetje Propapier.

| (11) | Pritožnik je navedel naslednje infrastrukturne projekte (glej oddelek 2.1): izgradnja čistilne naprave odpadnih voda, izgradnja parkirišča in nove povezovalne ceste ter širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree. |
| --- | --- |

(11)

Pritožnik je navedel naslednje infrastrukturne projekte (glej oddelek 2.1): izgradnja čistilne naprave odpadnih voda, izgradnja parkirišča in nove povezovalne ceste ter širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree.

| (12) | Poleg tega je pritožnik trdil, da so tarife, zaračunane za uporabo čistilne naprave odpadnih voda, ugodne za podjetje Propapier (glej oddelek 2.2). |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je pritožnik trdil, da so tarife, zaračunane za uporabo čistilne naprave odpadnih voda, ugodne za podjetje Propapier (glej oddelek 2.2).

2.1   POMOČ ZA IZGRADNJO ČISTILNE NAPRAVE ODPADNIH VODA IN DRUGE INFRASTRUKTURE

| (13) | Zvezna dežela Brandenburg je julija 2008 dodelila neposredno subvencijo v višini 33 808 200 EUR (5) iz sredstev skupnega zveznega programa/programa za zvezne dežele z naslovom „Shema za izboljševanje regionalne gospodarske strukture“ (Ausbau der kommunalen wirtschaftsnahen Infrastruktur im Rahmen der Gemeinschaftsausgabe ‒ GA) (v nadaljnjem besedilu: shema Gemeinschaftsausgabe (6)) za izgradnjo nove čistilne naprave odpadnih voda v novem delu industrijskega območja na kanalu Oder-Spree v mestu Eisenhüttenstadt. V zvezi s tem je treba navesti, da je bila shema Gemeinschaftsaufgabe za financiranje izgradnje ali razširitve čistilnih naprav odpadnih voda predmet zadeve državne pomoči N 644e/02 (7), v kateri je Komisija leta 2003 za programsko obdobje 2004–2006 ugotovila, da javna podpora ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU v korist lastnika in upravljavca čistilne naprave odpadnih voda. |
| --- | --- |

(13)

Zvezna dežela Brandenburg je julija 2008 dodelila neposredno subvencijo v višini 33 808 200 EUR (5) iz sredstev skupnega zveznega programa/programa za zvezne dežele z naslovom „Shema za izboljševanje regionalne gospodarske strukture“ (Ausbau der kommunalen wirtschaftsnahen Infrastruktur im Rahmen der Gemeinschaftsausgabe ‒ GA) (v nadaljnjem besedilu: shema Gemeinschaftsausgabe (6)) za izgradnjo nove čistilne naprave odpadnih voda v novem delu industrijskega območja na kanalu Oder-Spree v mestu Eisenhüttenstadt. V zvezi s tem je treba navesti, da je bila shema Gemeinschaftsaufgabe za financiranje izgradnje ali razširitve čistilnih naprav odpadnih voda predmet zadeve državne pomoči N 644e/02 (7), v kateri je Komisija leta 2003 za programsko obdobje 2004–2006 ugotovila, da javna podpora ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU v korist lastnika in upravljavca čistilne naprave odpadnih voda.

| (14) | Komisija je v odločbi iz leta 2003 menila, da so subvencije iz različice sheme, ki je veljala med letoma 2004 in 2006, notranji prenos državnih sredstev in ne državna pomoč za lastnike in upravljavce, predvsem zato, ker prejemniki niso bili poslovni subjekti, storitev pa je bila tipična javna storitev v splošnem interesu, ki jo morajo zagotoviti občine. Pogoji sheme določajo, da mora biti prejemnik lokalni organ (Gebietskörperschaft) ali pa medobčinsko združenje javnega prava za posebne namene (Zweckverband), ki ga nadzoruje občina. Pogoj za upravičenost je, da med upravičencem ukrepa, tj. čistilno napravo odpadnih voda, in uporabnikom naprave ni pravnega, osebnega ali poslovnega razmerja. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v odločbi iz leta 2003 menila, da so subvencije iz različice sheme, ki je veljala med letoma 2004 in 2006, notranji prenos državnih sredstev in ne državna pomoč za lastnike in upravljavce, predvsem zato, ker prejemniki niso bili poslovni subjekti, storitev pa je bila tipična javna storitev v splošnem interesu, ki jo morajo zagotoviti občine. Pogoji sheme določajo, da mora biti prejemnik lokalni organ (Gebietskörperschaft) ali pa medobčinsko združenje javnega prava za posebne namene (Zweckverband), ki ga nadzoruje občina. Pogoj za upravičenost je, da med upravičencem ukrepa, tj. čistilno napravo odpadnih voda, in uporabnikom naprave ni pravnega, osebnega ali poslovnega razmerja.

| (15) | Subvencija je krila 80 % vseh upravičenih stroškov, ki so znašali 42 260 340 EUR. Upravičenec do subvencije je „Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt“ (v nadaljnjem besedilu: TAZV), tj. medobčinsko združenje javnega prava, ki je odgovorno za oskrbo s pitno vodo in čiščenje odpadnih voda. TAZV je lastnik in tudi upravljavec čistilne naprave odpadnih voda. Kril je preostalih 20 % javnega financiranja naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Subvencija je krila 80 % vseh upravičenih stroškov, ki so znašali 42 260 340 EUR. Upravičenec do subvencije je „Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt“ (v nadaljnjem besedilu: TAZV), tj. medobčinsko združenje javnega prava, ki je odgovorno za oskrbo s pitno vodo in čiščenje odpadnih voda. TAZV je lastnik in tudi upravljavec čistilne naprave odpadnih voda. Kril je preostalih 20 % javnega financiranja naložbe.

| (16) | Pogoj za subvencijo je določal, da je treba do 15. avgusta 2008 dokazati zakonske in finančne zahteve za poravnavo glavnega vlagatelja (v tem primeru podjetje Propapier). Gradnja obrata se je začela oktobra 2008, obratovati pa je začel marca 2010. |
| --- | --- |

(16)

Pogoj za subvencijo je določal, da je treba do 15. avgusta 2008 dokazati zakonske in finančne zahteve za poravnavo glavnega vlagatelja (v tem primeru podjetje Propapier). Gradnja obrata se je začela oktobra 2008, obratovati pa je začel marca 2010.

| (17) | Pritožnik trdi, da obrat TAZV pomeni namensko infrastrukturo, saj bo podjetje Propapier porabilo skoraj vso njegovo zmogljivost čiščenja odpadnih voda. Po navedbah pritožnika je bil obrat prvotno zasnovan za podjetje Propapier kot čistilna naprava odpadnih voda ter je bil pogoj za izgradnjo papirnice na območju (proizvodnja papirja je gospodarska dejavnost, v kateri se porabi zelo veliko vode). |
| --- | --- |

(17)

Pritožnik trdi, da obrat TAZV pomeni namensko infrastrukturo, saj bo podjetje Propapier porabilo skoraj vso njegovo zmogljivost čiščenja odpadnih voda. Po navedbah pritožnika je bil obrat prvotno zasnovan za podjetje Propapier kot čistilna naprava odpadnih voda ter je bil pogoj za izgradnjo papirnice na območju (proizvodnja papirja je gospodarska dejavnost, v kateri se porabi zelo veliko vode).

| (18) | V zvezi z drugimi infrastrukturnimi projekti pritožnik navaja, da so gradnja parkirišča v bližini podjetja Propapier, izgradnja nove ceste, ki povezuje industrijsko območje z avtocesto B-112, ter širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree infrastrukturni ukrepi za podjetje Propapier. Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno sklenila, da ti infrastrukturni projekti ne pomenijo selektivne prednosti za podjetje Propapier in zato tudi niso namenska infrastruktura. Kljub temu pa je tretje strani pozvala, naj predložijo pripombe tudi o teh ukrepih. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi z drugimi infrastrukturnimi projekti pritožnik navaja, da so gradnja parkirišča v bližini podjetja Propapier, izgradnja nove ceste, ki povezuje industrijsko območje z avtocesto B-112, ter širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree infrastrukturni ukrepi za podjetje Propapier. Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno sklenila, da ti infrastrukturni projekti ne pomenijo selektivne prednosti za podjetje Propapier in zato tudi niso namenska infrastruktura. Kljub temu pa je tretje strani pozvala, naj predložijo pripombe tudi o teh ukrepih.

2.2   NIŽJE PRISTOJBINE ZA ČISTILNO NAPRAVO ODPADNIH VODA

| (19) | Pritožnik se je v zvezi s čistilno napravo odpadnih voda pritožil tudi v zvezi s tarifo v višini 0,95 EUR na kubični meter, ki jo podjetje Propapier plačuje za uporabo čistilne naprave. Ta tarifa naj bi bila nižja od tarife, ki bi jo za tako storitev zaračunal zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(19)

Pritožnik se je v zvezi s čistilno napravo odpadnih voda pritožil tudi v zvezi s tarifo v višini 0,95 EUR na kubični meter, ki jo podjetje Propapier plačuje za uporabo čistilne naprave. Ta tarifa naj bi bila nižja od tarife, ki bi jo za tako storitev zaračunal zasebni vlagatelj.

| (20) | Izračun pristojbin za uporabo ureja ustrezni zakon, in sicer brandenburški Zakon o komunalnih dajatvah (Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg
   (8)) (v nadaljnjem besedilu: zakon KAG Brandenburg). Člen 6 zakona KAG Brandenburg določa, da mora izračun dajatev za uporabo obrata kriti, vendar ne sme preseči vseh upravičenih stroškov zadevne čistilne naprave odpadnih voda (izgradnjo, vzdrževanje in popravilo, stroške obratovanja, stroške dela in stroške upravljanja dajatve), pripisanih obresti in amortizacije. Vendar se subvencije, ki jih občina prejme iz drugih javnih virov (v tem primeru subvencija v višini 33,8 milijona EUR iz sheme Gemeinschaftsaufgabe), ne sme (9) upoštevati pri izračunu pripisanih obresti na vloženi kapital. Pritožnik je mnenja, da je TAZV subvencijo, ki jo je prejel iz sredstev sheme Gemeinschaftsaufgabe, prenesel na uporabnike čistilne naprave odpadnih voda v obliki nižjih pristojbin za odpadno vodo. |
| --- | --- |

(20)

Izračun pristojbin za uporabo ureja ustrezni zakon, in sicer brandenburški Zakon o komunalnih dajatvah (Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg
   (8)) (v nadaljnjem besedilu: zakon KAG Brandenburg). Člen 6 zakona KAG Brandenburg določa, da mora izračun dajatev za uporabo obrata kriti, vendar ne sme preseči vseh upravičenih stroškov zadevne čistilne naprave odpadnih voda (izgradnjo, vzdrževanje in popravilo, stroške obratovanja, stroške dela in stroške upravljanja dajatve), pripisanih obresti in amortizacije. Vendar se subvencije, ki jih občina prejme iz drugih javnih virov (v tem primeru subvencija v višini 33,8 milijona EUR iz sheme Gemeinschaftsaufgabe), ne sme (9) upoštevati pri izračunu pripisanih obresti na vloženi kapital. Pritožnik je mnenja, da je TAZV subvencijo, ki jo je prejel iz sredstev sheme Gemeinschaftsaufgabe, prenesel na uporabnike čistilne naprave odpadnih voda v obliki nižjih pristojbin za odpadno vodo.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
   (10)

| (21) | Domnevni ukrepi so državna pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) pomoč mora dodeliti država članica ali mora izhajati iz državnih sredstev, (ii) pomoč mora podjetju dajati gospodarsko prednost, (iii) prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Obstoj državne pomoči se določi, ko so pogoji iz člena 107(1) PDEU kumulativno izpolnjeni. |
| --- | --- |

(21)

Domnevni ukrepi so državna pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) pomoč mora dodeliti država članica ali mora izhajati iz državnih sredstev, (ii) pomoč mora podjetju dajati gospodarsko prednost, (iii) prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Obstoj državne pomoči se določi, ko so pogoji iz člena 107(1) PDEU kumulativno izpolnjeni.

| (22) | V sklepu o začetku postopka je nesporno navedeno, da vsi zadevni ukrepi vključujejo uporabo državnih sredstev in da bi lahko izkrivljali konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(22)

V sklepu o začetku postopka je nesporno navedeno, da vsi zadevni ukrepi vključujejo uporabo državnih sredstev in da bi lahko izkrivljali konkurenco na notranjem trgu.

| (23) | Komisija je navedla, da je v zvezi z elementi pritožnikove navedbe treba razlikovati med (1) morebitno državno pomočjo za TVAZ za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda in (2) morebitno pomočjo za podjetje Propapier v obliki nižjih dajatev za čiščenje odpadnih voda. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je navedla, da je v zvezi z elementi pritožnikove navedbe treba razlikovati med (1) morebitno državno pomočjo za TVAZ za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda in (2) morebitno pomočjo za podjetje Propapier v obliki nižjih dajatev za čiščenje odpadnih voda.

| (24) | V sklepu o začetku postopka je bilo preverjeno tudi, ali sta izgradnja:






  (i) | čistilne naprave odpadnih voda in
  izvedba drugih infrastrukturnih projektov v novem delu industrijskega parka, v katerem se nahaja nov obrat podjetja Propapier, in sicer |
| --- | --- | --- |

(24)

V sklepu o začetku postopka je bilo preverjeno tudi, ali sta izgradnja:

(i)

čistilne naprave odpadnih voda in

izvedba drugih infrastrukturnih projektov v novem delu industrijskega parka, v katerem se nahaja nov obrat podjetja Propapier, in sicer

| (ii) | novo parkirišče, |
| --- | --- |

(ii)

novo parkirišče,

| (iii) | nova cesta ter |
| --- | --- |

(iii)

nova cesta ter

| (iv) | širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree,
  ustvarili selektivno prednost ali pomenili infrastrukturo, namenjeno podjetju Propapier (11). Glede na to, da je ukrep v skladu s členom 107(1) državna pomoč le v primeru, če je selektiven (tj. drugače mora obravnavati podjetja, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, kar se tiče cilja ukrepa), je Komisija morala oceniti, ali je bilo podjetje z ukrepi obravnavano selektivno prednostno. |
| --- | --- |

(iv)

širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree,

ustvarili selektivno prednost ali pomenili infrastrukturo, namenjeno podjetju Propapier (11). Glede na to, da je ukrep v skladu s členom 107(1) državna pomoč le v primeru, če je selektiven (tj. drugače mora obravnavati podjetja, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, kar se tiče cilja ukrepa), je Komisija morala oceniti, ali je bilo podjetje z ukrepi obravnavano selektivno prednostno.

| (25) | Komisija je že odobrila regionalno pomoč za naložbe za podjetje Propapier. Glede na to, da naj bi se ukrepi za druge infrastrukturne projekte izvedli v regiji prejemnici pomoči, ki je do regionalne pomoči upravičena v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, in naj bi bili tesno povezani z investicijskim projektom/namenjeni investicijskemu projektu, ki ima koristi od regionalne pomoči, je Komisija zavzela predhodno stališče, da bodo ukrepi, če bo dokazano, da so selektivni v korist podjetja Propapier, tvorili del investicijskega projekta podjetja Propapier in bi zato morali izpolnjevati zahteve smernic o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (12) (v nadaljnjem besedilu: smernice o državni regionalni pomoči). Komisija izraža dvome o združljivosti katere koli pomoči za naložbe v obliki namenske infrastrukture, zlasti v zvezi s skladnostjo s predpisi o največji intenzivnosti državne pomoči in spodbudnem učinku. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je že odobrila regionalno pomoč za naložbe za podjetje Propapier. Glede na to, da naj bi se ukrepi za druge infrastrukturne projekte izvedli v regiji prejemnici pomoči, ki je do regionalne pomoči upravičena v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, in naj bi bili tesno povezani z investicijskim projektom/namenjeni investicijskemu projektu, ki ima koristi od regionalne pomoči, je Komisija zavzela predhodno stališče, da bodo ukrepi, če bo dokazano, da so selektivni v korist podjetja Propapier, tvorili del investicijskega projekta podjetja Propapier in bi zato morali izpolnjevati zahteve smernic o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (12) (v nadaljnjem besedilu: smernice o državni regionalni pomoči). Komisija izraža dvome o združljivosti katere koli pomoči za naložbe v obliki namenske infrastrukture, zlasti v zvezi s skladnostjo s predpisi o največji intenzivnosti državne pomoči in spodbudnem učinku.

| (26) | V skladu z veljavnimi pravili smernic o državni regionalni pomoči lahko upravičenci do pomoči, ki so prejeli pomoč za naložbe, prejmejo tudi dodatno pomoč za tekoče poslovanje. Vendar je treba združljivost pomoči za poslovanje z notranjim trgom oceniti neodvisno od združljivosti pomoči za naložbe, in sicer na podlagi meril, določenih v oddelku 5 smernic o državni regionalni pomoči. Komisija je v sklepu o začetku postopka sklenila, da če ima podjetje Propapier korist od pomoči za poslovanje v obliki nižjih dajatev za čiščenje odpadnih voda, ki ne izražajo načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, te pomoči za poslovanje ni mogoče označiti za skladno s pravili smernic o državni regionalni pomoči in prakso Komisije pri odobritvi pomoči za poslovanje. Upravičenec do pomoči je sicer res v regiji, ki je bila upravičena do pomoči za poslovanje (člen 107(3)(a) PDEU ‒ regija), vendar druga glavna merila za združljivost pomoči za poslovanje z notranjim trgom niso bila izpolnjena. Nič ni kazalo na to, da bi bila pomoč za poslovanje upravičena z vidika prispevka k regionalnemu razvoju ali njegovi naravi, prav tako pa ne, da je bila raven pomoči sorazmerna z omejitvami, ki naj bi jih odpravila. Poleg tega pomoč za poslovanje ne bi bila začasna ali bi se sčasoma znižala. Komisija je zato izrazila dvome o tem, ali je pomoč za poslovanje v obliki nižjih dajatev res združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(26)

V skladu z veljavnimi pravili smernic o državni regionalni pomoči lahko upravičenci do pomoči, ki so prejeli pomoč za naložbe, prejmejo tudi dodatno pomoč za tekoče poslovanje. Vendar je treba združljivost pomoči za poslovanje z notranjim trgom oceniti neodvisno od združljivosti pomoči za naložbe, in sicer na podlagi meril, določenih v oddelku 5 smernic o državni regionalni pomoči. Komisija je v sklepu o začetku postopka sklenila, da če ima podjetje Propapier korist od pomoči za poslovanje v obliki nižjih dajatev za čiščenje odpadnih voda, ki ne izražajo načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, te pomoči za poslovanje ni mogoče označiti za skladno s pravili smernic o državni regionalni pomoči in prakso Komisije pri odobritvi pomoči za poslovanje. Upravičenec do pomoči je sicer res v regiji, ki je bila upravičena do pomoči za poslovanje (člen 107(3)(a) PDEU ‒ regija), vendar druga glavna merila za združljivost pomoči za poslovanje z notranjim trgom niso bila izpolnjena. Nič ni kazalo na to, da bi bila pomoč za poslovanje upravičena z vidika prispevka k regionalnemu razvoju ali njegovi naravi, prav tako pa ne, da je bila raven pomoči sorazmerna z omejitvami, ki naj bi jih odpravila. Poleg tega pomoč za poslovanje ne bi bila začasna ali bi se sčasoma znižala. Komisija je zato izrazila dvome o tem, ali je pomoč za poslovanje v obliki nižjih dajatev res združljiva z notranjim trgom.

3.1   SUBVENCIJE ZA JAVNO FINANCIRANE INFRASTRUKTURNE PROJEKTE, VKLJUČNO S ČISTILNO NAPRAVO ODPADNIH VODA

3.1.1   Parkirišče, širjenje/poglabljanje kanala Oder-Spree, nova cesta

| (27) | V okviru predhodne ocene je bilo ugotovljeno, da zmogljivost parkirišča ne ustreza navedbam pritožnika in da parkirišče ni v neposredni bližini podjetja Propapier. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je parkirišče splošno dostopno in da ne služi le industrijskemu parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, temveč tudi drugim mestnim poslovnim lokacijam, zmogljivost parkirišča pa naj bi občini omogočila zaprtje parkirišč za tovornjake v mestnem središču. Poleg tega pa je podjetje Propapier gradilo lastno parkirišče, ki bi bilo dostopno tudi za tovornjake. Zaradi tega se je zdelo, da izgradnja parkirišča podjetju Propapier verjetno ni dala selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(27)

V okviru predhodne ocene je bilo ugotovljeno, da zmogljivost parkirišča ne ustreza navedbam pritožnika in da parkirišče ni v neposredni bližini podjetja Propapier. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je parkirišče splošno dostopno in da ne služi le industrijskemu parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, temveč tudi drugim mestnim poslovnim lokacijam, zmogljivost parkirišča pa naj bi občini omogočila zaprtje parkirišč za tovornjake v mestnem središču. Poleg tega pa je podjetje Propapier gradilo lastno parkirišče, ki bi bilo dostopno tudi za tovornjake. Zaradi tega se je zdelo, da izgradnja parkirišča podjetju Propapier verjetno ni dala selektivne prednosti.

| (28) | V zvezi z izgradnjo nove ceste, ki povezuje industrijsko območje z avtocesto B-112, je Komisija ugotovila, da je ta cesta zmanjšala promet in onesnaževanje zraka v središču mesta Eisenhüttenstadt, saj so se tovornjaki, namenjeni v industrijsko območje, lahko izognili mestnemu središču, cesta pa je tudi skrajšala čas, potreben za vožnjo do najbližjega regijskega središča. Zato se zdi, da izgradnja nove ceste po vsej verjetnosti ni pomenila selektivne prednosti za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi z izgradnjo nove ceste, ki povezuje industrijsko območje z avtocesto B-112, je Komisija ugotovila, da je ta cesta zmanjšala promet in onesnaževanje zraka v središču mesta Eisenhüttenstadt, saj so se tovornjaki, namenjeni v industrijsko območje, lahko izognili mestnemu središču, cesta pa je tudi skrajšala čas, potreben za vožnjo do najbližjega regijskega središča. Zato se zdi, da izgradnja nove ceste po vsej verjetnosti ni pomenila selektivne prednosti za podjetje Propapier.

| (29) | V zvezi s širjenjem in poglabljanjem kanala Oder-Spree je Komisija ugotovila, da ta dela niso bila izvedena z namenom dajanja selektivne prednosti za podjetje Propapier, temveč so bila del nujnega rednega vzdrževanja plovnih poti. Zato se zdi, da širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree verjetno ni pomenilo selektivne prednosti za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi s širjenjem in poglabljanjem kanala Oder-Spree je Komisija ugotovila, da ta dela niso bila izvedena z namenom dajanja selektivne prednosti za podjetje Propapier, temveč so bila del nujnega rednega vzdrževanja plovnih poti. Zato se zdi, da širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree verjetno ni pomenilo selektivne prednosti za podjetje Propapier.

| (30) | Vendar je Komisija takrat menila, da ni mogoče v celoti izključiti dejstva, da je podjetje Propapier od teh infrastrukturnih ukrepov imelo več koristi kot druga podjetja. |
| --- | --- |

(30)

Vendar je Komisija takrat menila, da ni mogoče v celoti izključiti dejstva, da je podjetje Propapier od teh infrastrukturnih ukrepov imelo več koristi kot druga podjetja.

| (31) | Komisija je pred sprejetjem končnega stališča v zvezi z obstojem pomoči pri teh ukrepih zainteresirane tretje strani pozvala, naj podajo svoja mnenja. Hkrati je Nemčijo pozvala, naj med postopkom formalne preiskave predloži več informacij o gradnji parkirišča in nove ceste ter širjenju in poglabljanju kanala Oder-Spree. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je pred sprejetjem končnega stališča v zvezi z obstojem pomoči pri teh ukrepih zainteresirane tretje strani pozvala, naj podajo svoja mnenja. Hkrati je Nemčijo pozvala, naj med postopkom formalne preiskave predloži več informacij o gradnji parkirišča in nove ceste ter širjenju in poglabljanju kanala Oder-Spree.

3.1.2   Subvencija za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda

| (32) | Komisija je v sklepu o začetku postopka sklenila, da če bi program pomoči v zadevi N 644e/02 obravnavala kot pomoč v tistem času zaradi razvoja notranjega trga, bi bila pomoč obstoječa pomoč za TAZV. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je v sklepu o začetku postopka sklenila, da če bi program pomoči v zadevi N 644e/02 obravnavala kot pomoč v tistem času zaradi razvoja notranjega trga, bi bila pomoč obstoječa pomoč za TAZV.

| (33) | Vendar je Komisija dvomila o tem, ali čistilna naprava odpadnih voda res pomeni namensko infrastrukturo. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da poleg podjetja Propapier čistilno napravo uporabljata le še dva uporabnika, in sicer kanadski dobavitelj fotovoltaičnih komponent 5N PV in dobavitelj energije EnBW. Poleg tega ni bilo znano, kolikšna zmogljivost čistilne naprave odpadnih voda je bila dejansko dodeljena tema dvema uporabnikoma. Komisija na podlagi takrat razpoložljivih informacij ni mogla oceniti, ali je bila izgradnja nove čistilne naprave odpadnih voda potrebna z vidika potreb le teh dveh podjetij. Eden od teh dveh uporabnikov, tj. elektrarna podjetja EnBW, je bil neposredno udeležen pri projektu podjetja Propapier, saj je elektrarna podjetju Propapier dobavljala energijo za proizvodne postopke papirnice (13). |
| --- | --- |

(33)

Vendar je Komisija dvomila o tem, ali čistilna naprava odpadnih voda res pomeni namensko infrastrukturo. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da poleg podjetja Propapier čistilno napravo uporabljata le še dva uporabnika, in sicer kanadski dobavitelj fotovoltaičnih komponent 5N PV in dobavitelj energije EnBW. Poleg tega ni bilo znano, kolikšna zmogljivost čistilne naprave odpadnih voda je bila dejansko dodeljena tema dvema uporabnikoma. Komisija na podlagi takrat razpoložljivih informacij ni mogla oceniti, ali je bila izgradnja nove čistilne naprave odpadnih voda potrebna z vidika potreb le teh dveh podjetij. Eden od teh dveh uporabnikov, tj. elektrarna podjetja EnBW, je bil neposredno udeležen pri projektu podjetja Propapier, saj je elektrarna podjetju Propapier dobavljala energijo za proizvodne postopke papirnice (13).

| (34) | Komisija je nadalje ugotovila, da bi bilo treba, če dejanski delež podjetja Propapier znaša 90 % zmogljivosti čistilne naprave, kot je navedel pritožnik, preveriti, ali morda že to dejstvo samo ne zagotavlja zadostnega dokaza, da je bila čistilna naprava izključno ali predvsem namenjena za potrebe podjetja Propapier. Argument Nemčije v zvezi s tem, da bodo čistilno napravo odpadnih voda v prihodnosti uporabljali tudi drugi uporabniki, je zato bilo treba preveriti. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je nadalje ugotovila, da bi bilo treba, če dejanski delež podjetja Propapier znaša 90 % zmogljivosti čistilne naprave, kot je navedel pritožnik, preveriti, ali morda že to dejstvo samo ne zagotavlja zadostnega dokaza, da je bila čistilna naprava izključno ali predvsem namenjena za potrebe podjetja Propapier. Argument Nemčije v zvezi s tem, da bodo čistilno napravo odpadnih voda v prihodnosti uporabljali tudi drugi uporabniki, je zato bilo treba preveriti.

| (35) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba upoštevati, koliko vlagateljev bi lahko bilo v industrijskem parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ in kolikšno zmogljivost bi ti v povprečju uporabljali. V zvezi s tem je Nemčija morala predložiti več podrobnih informacij o celotnem načrtu razvoja industrijskega območja in o preostali zmogljivosti čistilne naprave odpadnih voda, ki bi se lahko dodelila morebitnim uporabnikom. Komisija je Nemčijo tudi pozvala, naj predloži več informacij v zvezi s tehnično izvedljivostjo modularnega pristopa pri izgradnji čistilne naprave (14). |
| --- | --- |

(35)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba upoštevati, koliko vlagateljev bi lahko bilo v industrijskem parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ in kolikšno zmogljivost bi ti v povprečju uporabljali. V zvezi s tem je Nemčija morala predložiti več podrobnih informacij o celotnem načrtu razvoja industrijskega območja in o preostali zmogljivosti čistilne naprave odpadnih voda, ki bi se lahko dodelila morebitnim uporabnikom. Komisija je Nemčijo tudi pozvala, naj predloži več informacij v zvezi s tehnično izvedljivostjo modularnega pristopa pri izgradnji čistilne naprave (14).

| (36) | Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija sprejela predhodno stališče, da bi, če bi se izkazalo, da so ukrepi za infrastrukturne projekte selektivni, ti bili del investicijskega projekta podjetja Propapier in bi morali izpolnjevati zahteve smernic o državni regionalni pomoči, zlasti predpise o največji intenzivnosti državne pomoči in spodbudnem učinku. |
| --- | --- |

(36)

Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija sprejela predhodno stališče, da bi, če bi se izkazalo, da so ukrepi za infrastrukturne projekte selektivni, ti bili del investicijskega projekta podjetja Propapier in bi morali izpolnjevati zahteve smernic o državni regionalni pomoči, zlasti predpise o največji intenzivnosti državne pomoči in spodbudnem učinku.

3.2   NIŽJE PRISTOJBINE ZA ČISTILNO NAPRAVO ODPADNIH VODA

| (37) | Tako kot pri ukrepu za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda je Nemčija menila, da če bi pristojbine, ki se zaračunajo podjetju Propapier, pomenile pomoč, bi to pomenilo obstoječo pomoč. Nemčija je menila, da je odločba Komisije v zadevi N 644e/02, s katero je Komisija odobrila shemo Gemeinschaftsaufgabe, zajemala tudi posredne učinke sheme. |
| --- | --- |

(37)

Tako kot pri ukrepu za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda je Nemčija menila, da če bi pristojbine, ki se zaračunajo podjetju Propapier, pomenile pomoč, bi to pomenilo obstoječo pomoč. Nemčija je menila, da je odločba Komisije v zadevi N 644e/02, s katero je Komisija odobrila shemo Gemeinschaftsaufgabe, zajemala tudi posredne učinke sheme.

| (38) | Vendar je Komisija v sklepu o začetku postopka sklenila, da odločba v zadevi N 644e/02 ne zajema morebitne pomoči in da bi, če pristojbina pomeni državno pomoč, ta državna pomoč bila nova pomoč. |
| --- | --- |

(38)

Vendar je Komisija v sklepu o začetku postopka sklenila, da odločba v zadevi N 644e/02 ne zajema morebitne pomoči in da bi, če pristojbina pomeni državno pomoč, ta državna pomoč bila nova pomoč.

| (39) | Komisija je pri preverjanju, ali pristojbine pomenijo gospodarsko prednost za podjetje Propapier, v sklepu o začetku postopka izrazila dvome o tem, ali pristojbine, ki jih je zaračunal TAZV, res izražajo vse stroške in ali bi zasebni vlagatelj zaračunal enake pristojbine. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je pri preverjanju, ali pristojbine pomenijo gospodarsko prednost za podjetje Propapier, v sklepu o začetku postopka izrazila dvome o tem, ali pristojbine, ki jih je zaračunal TAZV, res izražajo vse stroške in ali bi zasebni vlagatelj zaračunal enake pristojbine.

| (40) | Komisija je menila, da pristojbine, zaračunane podjetju Propapier, niso krile vseh stroškov čiščenja odpadnih voda, saj je Nemčija priznala, da te pristojbine krijejo le 20 % pripisanih obresti na vloženi kapital, saj se 80 % subvencije, ki jo je občina za izgradnjo čistilne naprave prejela iz drugih javnih virov, ne sme upoštevati pri izračunu pripisanih obresti. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka najprej ugotovila, da niti Direktiva 2000/60/ES (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva EU o vodah) (15) niti zakon KAG Brandenburg ne zahtevata, da morajo pristojbine za uporabo čistilne naprave odpadnih voda kriti vse stroške (16). Vendar se je Komisija v sklepu o začetku postopka sklicevala na zadevi InfraLeuna (17) in Kimberly-Clark/Scott (18), v katerih so dajatve, določene v višini vseh stroškov, ustrezale stroškom, ki se običajno vključijo v proračun podjetja. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je menila, da pristojbine, zaračunane podjetju Propapier, niso krile vseh stroškov čiščenja odpadnih voda, saj je Nemčija priznala, da te pristojbine krijejo le 20 % pripisanih obresti na vloženi kapital, saj se 80 % subvencije, ki jo je občina za izgradnjo čistilne naprave prejela iz drugih javnih virov, ne sme upoštevati pri izračunu pripisanih obresti. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka najprej ugotovila, da niti Direktiva 2000/60/ES (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva EU o vodah) (15) niti zakon KAG Brandenburg ne zahtevata, da morajo pristojbine za uporabo čistilne naprave odpadnih voda kriti vse stroške (16). Vendar se je Komisija v sklepu o začetku postopka sklicevala na zadevi InfraLeuna (17) in Kimberly-Clark/Scott (18), v katerih so dajatve, določene v višini vseh stroškov, ustrezale stroškom, ki se običajno vključijo v proračun podjetja.

| (41) | Pritožnik je navedel, da bi bilo treba za ugotavljanje obstoja prednosti višino pristojbin, ki jih je podjetje Propapier dejansko plačalo, primerjati z višino pristojbin, ki bi jih zaračunal zasebni vlagatelj v enakem položaju kot TAZV. |
| --- | --- |

(41)

Pritožnik je navedel, da bi bilo treba za ugotavljanje obstoja prednosti višino pristojbin, ki jih je podjetje Propapier dejansko plačalo, primerjati z višino pristojbin, ki bi jih zaračunal zasebni vlagatelj v enakem položaju kot TAZV.

| (42) | Nemčija je predlagala primerjavo pristojbin, ki jih je plačalo podjetje Propapier, s povprečno ceno v sektorju ter navedla študijo, v kateri je bilo ugotovljeno, da se povprečna cena v sektorju giblje med 0,24 in 1 EUR (19). |
| --- | --- |

(42)

Nemčija je predlagala primerjavo pristojbin, ki jih je plačalo podjetje Propapier, s povprečno ceno v sektorju ter navedla študijo, v kateri je bilo ugotovljeno, da se povprečna cena v sektorju giblje med 0,24 in 1 EUR (19).

| (43) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da se zdi, da bi v zadevnem primeru lahko veljalo načelo zasebnega vlagatelja. Vendar je izrazila dvom o tem, ali bi uporaba referenčne vrednosti izključila obstoj pomoči, saj se je zdelo, da so predloženi podatki nesimetrični. Četudi bi navedene pristojbine drugih občin izražale vse stroške, različne cene izražajo različne lokalne razmere, kar bi za zasebnega vlagatelja pomenilo različne cene. Zaradi tega je Komisija v tistem času dvomila, da je na podlagi teh podatkov mogoče izključiti obstoj prednosti za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da se zdi, da bi v zadevnem primeru lahko veljalo načelo zasebnega vlagatelja. Vendar je izrazila dvom o tem, ali bi uporaba referenčne vrednosti izključila obstoj pomoči, saj se je zdelo, da so predloženi podatki nesimetrični. Četudi bi navedene pristojbine drugih občin izražale vse stroške, različne cene izražajo različne lokalne razmere, kar bi za zasebnega vlagatelja pomenilo različne cene. Zaradi tega je Komisija v tistem času dvomila, da je na podlagi teh podatkov mogoče izključiti obstoj prednosti za podjetje Propapier.

| (44) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26, če ukrep dejansko pomeni novo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, Komisija dvomi o združljivosti z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. Če se izkaže, da so pristojbine regionalna pomoč za poslovanje, obstajajo dvomi o njihovi združljivosti, saj pristojbine niso začasne in se sčasoma ne bodo znižale, prav tako pa ne izravnavajo posebnih (nedokazanih) ovir v regiji. |
| --- | --- |

(44)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26, če ukrep dejansko pomeni novo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, Komisija dvomi o združljivosti z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. Če se izkaže, da so pristojbine regionalna pomoč za poslovanje, obstajajo dvomi o njihovi združljivosti, saj pristojbine niso začasne in se sčasoma ne bodo znižale, prav tako pa ne izravnavajo posebnih (nedokazanih) ovir v regiji.

4.   PRIPOMBE NEMČIJE IN TRETJIH STRANI V SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

4.1   ALI JAVNO FINANCIRANI INFRASTRUKTURNI PROJEKTI POMENIJO NAMENSKO INFRASTRUKTURO V KORIST PODJETJA PROPAPIER?

4.1.1   Parkirišče

Pripombe pritožnika

| (45) | Komisija v sklepu o začetku postopka ni sprejela števila parkirnih mest, ki jih je navedel pritožnik. Po navedbah pritožnika ti podatki (parkirišče za 186 avtomobilov in 71 tovornjakov) izhajajo iz predhodnega razvojnega načrta, ki ga je naročilo mesto Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(45)

Komisija v sklepu o začetku postopka ni sprejela števila parkirnih mest, ki jih je navedel pritožnik. Po navedbah pritožnika ti podatki (parkirišče za 186 avtomobilov in 71 tovornjakov) izhajajo iz predhodnega razvojnega načrta, ki ga je naročilo mesto Eisenhüttenstadt.

| (46) | Pritožnik navaja, da prvotni gradbeni načrti podjetja Propapier ne omenjajo izgradnje zasebnega parkirišča ter da, čeprav podjetje Propapier gradi lastno parkirišče, t. i. javno parkirišče še vedno predvsem koristi podjetju Propapier: postavljen je znak, ki označuje parkirna mesta za tovornjake, namenjene v elektrarno in papirnico. Poleg tega je parkirišče v neposredni bližini podjetja Propapier (poteka vse do meje papirnice in je poleg elektrarne, ki je bila sprva del projekta podjetja Propapier). Na parkirišču prav tako ni nobenih počivališč, ki bi jih običajno pričakovali na tovrstnem javnem parkirišču. |
| --- | --- |

(46)

Pritožnik navaja, da prvotni gradbeni načrti podjetja Propapier ne omenjajo izgradnje zasebnega parkirišča ter da, čeprav podjetje Propapier gradi lastno parkirišče, t. i. javno parkirišče še vedno predvsem koristi podjetju Propapier: postavljen je znak, ki označuje parkirna mesta za tovornjake, namenjene v elektrarno in papirnico. Poleg tega je parkirišče v neposredni bližini podjetja Propapier (poteka vse do meje papirnice in je poleg elektrarne, ki je bila sprva del projekta podjetja Propapier). Na parkirišču prav tako ni nobenih počivališč, ki bi jih običajno pričakovali na tovrstnem javnem parkirišču.

| (47) | Pritožnik navaja, da je lokacija parkirišča neprimerna in preveč oddaljena, da bi služila drugim mestnim poslovnim lokacijam ter občini omogočila zaprtje parkirišč za tovornjake v mestnem središču. |
| --- | --- |

(47)

Pritožnik navaja, da je lokacija parkirišča neprimerna in preveč oddaljena, da bi služila drugim mestnim poslovnim lokacijam ter občini omogočila zaprtje parkirišč za tovornjake v mestnem središču.

Pripombe Nemčije

| (48) | Po navedbah Nemčije parkirišče ne pomeni selektivne prednosti za podjetje Propapier. Parkirišče je vsem dostopno in ne služi le potrebam industrijskega območja ob kanalu Oder-Spree. Nemčija dodaja, da ima podjetje Propapier svoje parkirišče (z 213 parkirnimi mesti za avtomobile in 27 mesti za tovornjake) in da je bilo že izdano gradbeno dovoljenje za dodatnih 120 parkirnih mest. |
| --- | --- |

(48)

Po navedbah Nemčije parkirišče ne pomeni selektivne prednosti za podjetje Propapier. Parkirišče je vsem dostopno in ne služi le potrebam industrijskega območja ob kanalu Oder-Spree. Nemčija dodaja, da ima podjetje Propapier svoje parkirišče (z 213 parkirnimi mesti za avtomobile in 27 mesti za tovornjake) in da je bilo že izdano gradbeno dovoljenje za dodatnih 120 parkirnih mest.

| (49) | Nemčija se ne strinja z navedbami pritožnika, da parkirišče služi predvsem za potrebe podjetja Propapier ter da je lokacija parkirišča neprimerna in preveč oddaljena, da bi služila drugim mestnim poslovnim lokacijam v mestu Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(49)

Nemčija se ne strinja z navedbami pritožnika, da parkirišče služi predvsem za potrebe podjetja Propapier ter da je lokacija parkirišča neprimerna in preveč oddaljena, da bi služila drugim mestnim poslovnim lokacijam v mestu Eisenhüttenstadt.

| (50) | Nemčija pojasnjuje, da je bil znak, ki je označeval parkirna mesta za tovornjake, namenjene v elektrarno, in ki ga omenja pritožnik, začasen in postavljen zaradi gradbenih del v elektrarni. Gradbena dela so se končala konec marca 2011. Dovoz na parkirišče je označen vzdolž nove ceste in se ne nanaša na določeno podjetje ali obrat. |
| --- | --- |

(50)

Nemčija pojasnjuje, da je bil znak, ki je označeval parkirna mesta za tovornjake, namenjene v elektrarno, in ki ga omenja pritožnik, začasen in postavljen zaradi gradbenih del v elektrarni. Gradbena dela so se končala konec marca 2011. Dovoz na parkirišče je označen vzdolž nove ceste in se ne nanaša na določeno podjetje ali obrat.

4.1.2   Cesta

Pripombe pritožnika

| (51) | Pritožnik nasprotuje trditvam Nemčije, da naj bi nova cesta industrijsko območje povezovala z avtocesto B-112; po navedbah pritožnika se cesta konča nekaj metrov za papirnico, brez načrtov o nadaljnji izgradnji, če pa bi jo speljali naprej, ne bi služila drugim podjetjem, saj jih na območju, kamor bi jo lahko speljali, ni. |
| --- | --- |

(51)

Pritožnik nasprotuje trditvam Nemčije, da naj bi nova cesta industrijsko območje povezovala z avtocesto B-112; po navedbah pritožnika se cesta konča nekaj metrov za papirnico, brez načrtov o nadaljnji izgradnji, če pa bi jo speljali naprej, ne bi služila drugim podjetjem, saj jih na območju, kamor bi jo lahko speljali, ni.

| (52) | Posledično pritožnik meni, da parkirišče in cesta podjetju Propapier dajeta selektivno prednost ter sta tudi namenjena uporabi podjetja Propapier. |
| --- | --- |

(52)

Posledično pritožnik meni, da parkirišče in cesta podjetju Propapier dajeta selektivno prednost ter sta tudi namenjena uporabi podjetja Propapier.

Pripombe Nemčije

| (53) | Nemčija navaja, da bo nova cesta sedanji industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ in njegov nov severni del povezala z avtocesto B-112. Nova cesta zmanjšuje promet in onesnaževanje zraka v središču mesta Eisenhüttenstadt, tovornjakom omogoča obvoz okoli mestnega središča ter bo čas vožnje za gospodarska in osebna vozila do Frankfurta (Oder) skrajšala za najmanj tretjino. Cesta je del splošnega razvoja industrijskega območja in je bila načrtovana že leta 1993, poleg tega pa podjetjem v Frankfurtu nudi boljši dostop do rečne luke v mestu Eisenhüttenstadt. Nemčija navaja, da je bila cesta načrtovana že v programu Oder deželne vlade. |
| --- | --- |

(53)

Nemčija navaja, da bo nova cesta sedanji industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ in njegov nov severni del povezala z avtocesto B-112. Nova cesta zmanjšuje promet in onesnaževanje zraka v središču mesta Eisenhüttenstadt, tovornjakom omogoča obvoz okoli mestnega središča ter bo čas vožnje za gospodarska in osebna vozila do Frankfurta (Oder) skrajšala za najmanj tretjino. Cesta je del splošnega razvoja industrijskega območja in je bila načrtovana že leta 1993, poleg tega pa podjetjem v Frankfurtu nudi boljši dostop do rečne luke v mestu Eisenhüttenstadt. Nemčija navaja, da je bila cesta načrtovana že v programu Oder deželne vlade.

| (54) | Cesta nudi nadaljnje možnosti razvoja za ArcelorMittal in druga industrijska območja. Zgrajena je bila v dveh fazah. Po zamudi zaradi tehničnih težav je bil zadnji odsek dokončan leta 2013. |
| --- | --- |

(54)

Cesta nudi nadaljnje možnosti razvoja za ArcelorMittal in druga industrijska območja. Zgrajena je bila v dveh fazah. Po zamudi zaradi tehničnih težav je bil zadnji odsek dokončan leta 2013.

4.1.3   Širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree

| (55) | Leta 2008 je mesto Eisenhüttenstadt razširilo industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, da bi privabilo nova podjetja. Nemčija navaja, da je širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree del nujnih rednih vzdrževalnih del plovnih poti (ki so del vseevropskega omrežja TEN). Od leta 2003 so bile vzdolž celotnega kanala narejene zapornice (trenutno se gradi zapornica Kersdorf, izgradnja zapornice Fürstenwalde je bila preložena). Nemčija navaja, da ni povezave z ustanovitvijo podjetja Propapier in da ni selektivne prednosti za to podjetje. |
| --- | --- |

(55)

Leta 2008 je mesto Eisenhüttenstadt razširilo industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, da bi privabilo nova podjetja. Nemčija navaja, da je širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree del nujnih rednih vzdrževalnih del plovnih poti (ki so del vseevropskega omrežja TEN). Od leta 2003 so bile vzdolž celotnega kanala narejene zapornice (trenutno se gradi zapornica Kersdorf, izgradnja zapornice Fürstenwalde je bila preložena). Nemčija navaja, da ni povezave z ustanovitvijo podjetja Propapier in da ni selektivne prednosti za to podjetje.

4.1.4   Ali čistilna naprava odpadnih voda pomeni namensko infrastrukturo v korist podjetja Propapier?

Pripombe pritožnika

| (56) | Pritožnik navaja, da pomoč ne more spadati v okvir sheme, za katero je bilo v odločbi v zadevi N 644e/02 določeno, da ni pomoč, saj ta shema ni veljala v času odobritve pomoči za naložbe v izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda TAZV. Shema se je namreč konec leta 2006 iztekla. |
| --- | --- |

(56)

Pritožnik navaja, da pomoč ne more spadati v okvir sheme, za katero je bilo v odločbi v zadevi N 644e/02 določeno, da ni pomoč, saj ta shema ni veljala v času odobritve pomoči za naložbe v izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda TAZV. Shema se je namreč konec leta 2006 iztekla.

| (57) | Pritožnik še poudarja, da shema ne velja tudi zato, ker čistilna naprava odpadnih voda ne zagotavlja javne storitve, temveč je bila izgrajena izključno zato, da jo pretežno uporablja podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(57)

Pritožnik še poudarja, da shema ne velja tudi zato, ker čistilna naprava odpadnih voda ne zagotavlja javne storitve, temveč je bila izgrajena izključno zato, da jo pretežno uporablja podjetje Propapier.

| (58) | Pritožnik navaja, da imajo v papirni industriji reciklažne papirnice običajno lastne čistilne naprave odpadnih voda, tudi v Nemčiji, zato argument Nemčije, da morajo biti podjetja priključena na javno kanalizacijo, ni veljaven. |
| --- | --- |

(58)

Pritožnik navaja, da imajo v papirni industriji reciklažne papirnice običajno lastne čistilne naprave odpadnih voda, tudi v Nemčiji, zato argument Nemčije, da morajo biti podjetja priključena na javno kanalizacijo, ni veljaven.

| (59) | Pritožnik trdi, da čistilna naprava odpadnih voda ni del splošnega načrta gospodarskega razvoja industrijskega območja, ki bi vključeval vse morebitne vlagatelje v parku, temveč je bila pripravljena in predstavljena hkrati z načrtom za papirnico Propapier in elektrarno leta 2007. Občinski osnutek sklepa mesta Eisenhüttenstadt o razvoju industrijskega parka z dne 7. novembra 2007 omenja le dva ali tri vlagatelje. Pritožnik navaja, da je mesto Eisenhüttenstadt s promocijskimi dejavnostmi za industrijsko območje začelo šele leta 2010 in da je mesto nove vlagatelje začelo iskati šele po tem, ko je podjetje Smurfit Kappa vložilo pritožbo. |
| --- | --- |

(59)

Pritožnik trdi, da čistilna naprava odpadnih voda ni del splošnega načrta gospodarskega razvoja industrijskega območja, ki bi vključeval vse morebitne vlagatelje v parku, temveč je bila pripravljena in predstavljena hkrati z načrtom za papirnico Propapier in elektrarno leta 2007. Občinski osnutek sklepa mesta Eisenhüttenstadt o razvoju industrijskega parka z dne 7. novembra 2007 omenja le dva ali tri vlagatelje. Pritožnik navaja, da je mesto Eisenhüttenstadt s promocijskimi dejavnostmi za industrijsko območje začelo šele leta 2010 in da je mesto nove vlagatelje začelo iskati šele po tem, ko je podjetje Smurfit Kappa vložilo pritožbo.

| (60) | Pritožnik meni, da posebne gradbene lastnosti naprave TAZV jasno nakazujejo, da je bila čistilna naprava prilagojena potrebam podjetja Propapier. Tehnične značilnosti čistilnih naprav odpadnih voda so zelo specifične za sektor. Čistilne naprave odpadnih voda za reciklažne papirnice običajno zajemajo anaerobno in aerobno fazo čiščenja, standardni komunalni kanalizacijski sistemi pa zagotavljajo le aerobno fazo čiščenja. Dejstvo, da čistilna naprava odpadnih voda TAZV zagotavlja obe fazi, za pritožnika pomeni dodatno potrditev, da čistilna naprava ne služi javnemu interesu, temveč je namenska infrastruktura za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(60)

Pritožnik meni, da posebne gradbene lastnosti naprave TAZV jasno nakazujejo, da je bila čistilna naprava prilagojena potrebam podjetja Propapier. Tehnične značilnosti čistilnih naprav odpadnih voda so zelo specifične za sektor. Čistilne naprave odpadnih voda za reciklažne papirnice običajno zajemajo anaerobno in aerobno fazo čiščenja, standardni komunalni kanalizacijski sistemi pa zagotavljajo le aerobno fazo čiščenja. Dejstvo, da čistilna naprava odpadnih voda TAZV zagotavlja obe fazi, za pritožnika pomeni dodatno potrditev, da čistilna naprava ne služi javnemu interesu, temveč je namenska infrastruktura za podjetje Propapier.

| (61) | Pritožnik meni, da so pri zasnovi čistilne naprave po vsej verjetnosti upoštevali le potrebe papirnice Propapier (in dopolnilne elektrarne, ki je zdaj v lasti EnBW). Pritožnik še navaja, da EnBW ni neodvisni uporabnik, saj je naložba v elektrarno tesno povezana s papirnico in je, če ne bi bilo podjetja Propapier, sploh ne bi bilo. |
| --- | --- |

(61)

Pritožnik meni, da so pri zasnovi čistilne naprave po vsej verjetnosti upoštevali le potrebe papirnice Propapier (in dopolnilne elektrarne, ki je zdaj v lasti EnBW). Pritožnik še navaja, da EnBW ni neodvisni uporabnik, saj je naložba v elektrarno tesno povezana s papirnico in je, če ne bi bilo podjetja Propapier, sploh ne bi bilo.

| (62) | Pritožnik še pripomni, da drugi vlagatelj na območju, tj. podjetje 5N PV, uporablja le zanemarljiv odstotek razpoložljive zmogljivosti čistilne naprave TAZV in da bi bilo njegove potrebe po čiščenju odpadnih voda mogoče zadovoljiti z že obstoječo čistilno napravo. Ker podjetje 5N PV obratuje že od maja 2008, tj. dve leti pred začetkom obratovanja nove čistilne naprave TAZV, je sprva uporabljalo obstoječo čistilno napravo odpadnih voda. |
| --- | --- |

(62)

Pritožnik še pripomni, da drugi vlagatelj na območju, tj. podjetje 5N PV, uporablja le zanemarljiv odstotek razpoložljive zmogljivosti čistilne naprave TAZV in da bi bilo njegove potrebe po čiščenju odpadnih voda mogoče zadovoljiti z že obstoječo čistilno napravo. Ker podjetje 5N PV obratuje že od maja 2008, tj. dve leti pred začetkom obratovanja nove čistilne naprave TAZV, je sprva uporabljalo obstoječo čistilno napravo odpadnih voda.

| (63) | Pritožnik trdi, da ni nobenih napovedi pričakovanih potreb po zmogljivosti čistilne naprave za morebitne nove vlagatelje ter da ni nobenih podatkov o tem, če in kdaj sploh bi ta dodatna zmogljivost začela obratovati. Pritožnik navaja, da sedaj ni praktično nobenih prostih zmogljivosti. Pritožnik se sklicuje tudi na časopisni članek (Märkische Oderzeitung z dne 3. februarja 2011), ki poroča o tehnični napaki v prezračevalnem bazenu, kar naj bi pomenilo, da so vsi razpoložljivi bazeni namenjeni sedanjim industrijskim uporabnikom. |
| --- | --- |

(63)

Pritožnik trdi, da ni nobenih napovedi pričakovanih potreb po zmogljivosti čistilne naprave za morebitne nove vlagatelje ter da ni nobenih podatkov o tem, če in kdaj sploh bi ta dodatna zmogljivost začela obratovati. Pritožnik navaja, da sedaj ni praktično nobenih prostih zmogljivosti. Pritožnik se sklicuje tudi na časopisni članek (Märkische Oderzeitung z dne 3. februarja 2011), ki poroča o tehnični napaki v prezračevalnem bazenu, kar naj bi pomenilo, da so vsi razpoložljivi bazeni namenjeni sedanjim industrijskim uporabnikom.

| (64) | Po navedbah pritožnika je Nemčija implicitno potrdila, da čistilne naprave odpadnih voda ne bo uporabljalo nobeno drugo podjetje, ko je navedla, da so pristojbine za novo čistilno napravo TAZV nižje od pristojbin za obstoječo čistilno napravo, saj nova naprava ne zahteva dragega sistema kanalizacije med posameznimi uporabniki (s čimer je potrdila, da novih uporabnikov ne bo). |
| --- | --- |

(64)

Po navedbah pritožnika je Nemčija implicitno potrdila, da čistilne naprave odpadnih voda ne bo uporabljalo nobeno drugo podjetje, ko je navedla, da so pristojbine za novo čistilno napravo TAZV nižje od pristojbin za obstoječo čistilno napravo, saj nova naprava ne zahteva dragega sistema kanalizacije med posameznimi uporabniki (s čimer je potrdila, da novih uporabnikov ne bo).

| (65) | Po navedbah pritožnika podatki TAZV kažejo, da podjetje Propapier uporablja najmanj 90 % dnevnih zmogljivosti čistilne naprave. |
| --- | --- |

(65)

Po navedbah pritožnika podatki TAZV kažejo, da podjetje Propapier uporablja najmanj 90 % dnevnih zmogljivosti čistilne naprave.

| (66) | Pritožnik trdi, da je modularnost čistilne naprave odpadnih voda, ki jo navaja Nemčija, zgolj teoretična in ne vodi do ekonomije obsega, saj bi drugi modul stal med 80 in 90 % cene prvega. Precej visoki stroški dodajanja modulov potrjujejo ugotovitev, da je prvotna naložba v višini 42 milijonov EUR v prvi vrsti selektivni ukrep za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(66)

Pritožnik trdi, da je modularnost čistilne naprave odpadnih voda, ki jo navaja Nemčija, zgolj teoretična in ne vodi do ekonomije obsega, saj bi drugi modul stal med 80 in 90 % cene prvega. Precej visoki stroški dodajanja modulov potrjujejo ugotovitev, da je prvotna naložba v višini 42 milijonov EUR v prvi vrsti selektivni ukrep za podjetje Propapier.

| (67) | Pritožnik navaja, da lahko zato, ker je čistilna naprava TAZV v neposredni bližini podjetja Propapier, tj. poleg elektrarne in papirnice, podjetje Propapier ponovno uporabi bioplin, ki nastane pri anaerobnem čiščenju odpadnih voda. |
| --- | --- |

(67)

Pritožnik navaja, da lahko zato, ker je čistilna naprava TAZV v neposredni bližini podjetja Propapier, tj. poleg elektrarne in papirnice, podjetje Propapier ponovno uporabi bioplin, ki nastane pri anaerobnem čiščenju odpadnih voda.

| (68) | Pritožnik na podlagi navedenega sklepa, da čistilna naprava TAZV pomeni namensko infrastrukturo v korist podjetja Propapier in da javna sredstva za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda pomenijo pomoč za naložbe za podjetje Propapier. Pritožnik trdi, da bi morala Komisija oceniti, ali ta ukrep skupaj z regionalno pomočjo za naložbe, dodeljeno papirnici Propapier (zadeva državne pomoči SA.23827), izpolnjuje vse zahteve smernic o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(68)

Pritožnik na podlagi navedenega sklepa, da čistilna naprava TAZV pomeni namensko infrastrukturo v korist podjetja Propapier in da javna sredstva za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda pomenijo pomoč za naložbe za podjetje Propapier. Pritožnik trdi, da bi morala Komisija oceniti, ali ta ukrep skupaj z regionalno pomočjo za naložbe, dodeljeno papirnici Propapier (zadeva državne pomoči SA.23827), izpolnjuje vse zahteve smernic o državni regionalni pomoči.

Pripombe Nemčije

| (69) | Ukrepi, odobreni po shemi N 644e/02, niso pomoč. |
| --- | --- |

(69)

Ukrepi, odobreni po shemi N 644e/02, niso pomoč.

Javna infrastruktura, ki je vsem na voljo pod enakimi pogoji

| (70) | Nemčija trdi, da čistilna naprava odpadnih voda ni namenjena podjetju Propapier: čistilna naprava je javna infrastruktura, ki spada v okvir obrambe pred nevarnostmi ter služi varstvu okolja in tudi zaščiti prebivalstva pred boleznimi. Vsa sedanja in prihodnja podjetja, ki so na območju kanala Oder-Spree, imajo pravico, da se pod enakimi pogoji povežejo na občinsko čistilno napravo odpadnih voda in jo uporabljajo. Pristojbine se izračunajo na podlagi načel, ki jih določa zakon. V Nemčiji so za čiščenje odpadnih voda odgovorne občine, zato sta povezava na čistilne naprave in njihova uporaba obvezni. Uporabniki ne morejo izbrati nobenega drugega ponudnika storitev kot občinsko podjetje. |
| --- | --- |

(70)

Nemčija trdi, da čistilna naprava odpadnih voda ni namenjena podjetju Propapier: čistilna naprava je javna infrastruktura, ki spada v okvir obrambe pred nevarnostmi ter služi varstvu okolja in tudi zaščiti prebivalstva pred boleznimi. Vsa sedanja in prihodnja podjetja, ki so na območju kanala Oder-Spree, imajo pravico, da se pod enakimi pogoji povežejo na občinsko čistilno napravo odpadnih voda in jo uporabljajo. Pristojbine se izračunajo na podlagi načel, ki jih določa zakon. V Nemčiji so za čiščenje odpadnih voda odgovorne občine, zato sta povezava na čistilne naprave in njihova uporaba obvezni. Uporabniki ne morejo izbrati nobenega drugega ponudnika storitev kot občinsko podjetje.

| (71) | Nemčija zavrača trditve pritožnika, da imajo papirnice običajno lastne kanalizacijske sisteme in da se jim ni treba povezati z občinskim kanalizacijskim sistemom. Navaja tudi, da podjetje Propapier zakon obvezuje (20), da se mora povezati s čistilno napravo TAZV in jo uporabljati. Izjeme od obveznosti povezave so zelo omejene (le v primerih, ko je to nemogoče ali nesmiselno). O čiščenju odpadnih voda v papirnicah obstaja le malo javno dostopnih podatkov, vendar ti podatki kažejo, da je veliko papirnic povezanih s komunalnimi čistilnimi napravami odpadnih voda. |
| --- | --- |

(71)

Nemčija zavrača trditve pritožnika, da imajo papirnice običajno lastne kanalizacijske sisteme in da se jim ni treba povezati z občinskim kanalizacijskim sistemom. Navaja tudi, da podjetje Propapier zakon obvezuje (20), da se mora povezati s čistilno napravo TAZV in jo uporabljati. Izjeme od obveznosti povezave so zelo omejene (le v primerih, ko je to nemogoče ali nesmiselno). O čiščenju odpadnih voda v papirnicah obstaja le malo javno dostopnih podatkov, vendar ti podatki kažejo, da je veliko papirnic povezanih s komunalnimi čistilnimi napravami odpadnih voda.

Infrastruktura ni posebej namenjena podjetju Propapier

| (72) | Nemčija se ne strinja z navedbo pritožnika, da je bila čistilna naprava TAZV prilagojena tehničnim potrebam podjetja Propapier: čiščenje odpadnih voda v dveh fazah ni značilno za papirno industrijo, temveč je običajno v veliko različnih industrijskih sektorjih; več komunalnih čistilnih naprav odpadne vode čisti v dveh fazah. Tehnične značilnosti čistilne naprave TAZV (dvofazni biološki postopek) so temeljile na veljavnih tehničnih standardih, ob upoštevanju dejstva, da bi bil precejšen del odpadne vode zelo onesnažen. Nemčija priznava, da komunalne čistilne naprave, ki čistijo le sanitarno odpadno vodo ali malo onesnaženo vodo, običajno nimajo dodatne faze predhodnega čiščenja, vendar poudarja, da je dvofazno čiščenje običajna praksa pri čiščenju tehnološke odpadne vode. Nemčija je predložila seznam 18 papirnic v Nemčiji, ki proizvajajo recikliran papir in so povezane s komunalnimi čistilnimi napravami, ter navedla, da se v sektorju papirja uporabljata obe vrsti komunalne čistilne naprave (z eno fazo in dvema fazama). |
| --- | --- |

(72)

Nemčija se ne strinja z navedbo pritožnika, da je bila čistilna naprava TAZV prilagojena tehničnim potrebam podjetja Propapier: čiščenje odpadnih voda v dveh fazah ni značilno za papirno industrijo, temveč je običajno v veliko različnih industrijskih sektorjih; več komunalnih čistilnih naprav odpadne vode čisti v dveh fazah. Tehnične značilnosti čistilne naprave TAZV (dvofazni biološki postopek) so temeljile na veljavnih tehničnih standardih, ob upoštevanju dejstva, da bi bil precejšen del odpadne vode zelo onesnažen. Nemčija priznava, da komunalne čistilne naprave, ki čistijo le sanitarno odpadno vodo ali malo onesnaženo vodo, običajno nimajo dodatne faze predhodnega čiščenja, vendar poudarja, da je dvofazno čiščenje običajna praksa pri čiščenju tehnološke odpadne vode. Nemčija je predložila seznam 18 papirnic v Nemčiji, ki proizvajajo recikliran papir in so povezane s komunalnimi čistilnimi napravami, ter navedla, da se v sektorju papirja uporabljata obe vrsti komunalne čistilne naprave (z eno fazo in dvema fazama).

| (73) | Po navedbah Nemčije je čistilna naprava odpadnih voda del svežnja splošnih infrastrukturnih ukrepov, sprejetih za razvoj območja ob kanalu Oder-Spree. Nobeden od ukrepov pa ni namenjen posameznemu podjetju. Za odločitve glede izgradnje čistilne naprave, povezave z njo in njene uporabe ni pristojno podjetje Propapier ali morebitni uporabniki. |
| --- | --- |

(73)

Po navedbah Nemčije je čistilna naprava odpadnih voda del svežnja splošnih infrastrukturnih ukrepov, sprejetih za razvoj območja ob kanalu Oder-Spree. Nobeden od ukrepov pa ni namenjen posameznemu podjetju. Za odločitve glede izgradnje čistilne naprave, povezave z njo in njene uporabe ni pristojno podjetje Propapier ali morebitni uporabniki.

| (74) | Nemčija zavrača navedbe, da je bila čistilna naprava odpadnih voda TAZV zgrajena posebej za podjetje Propapier. Nemčija še pojasnjuje, da je bila izgradnja načrtovana že v okviru drugih morebitnih naložb v obdobju 2004‒2006, tj. veliko pred prihodom podjetja Propapier. |
| --- | --- |

(74)

Nemčija zavrača navedbe, da je bila čistilna naprava odpadnih voda TAZV zgrajena posebej za podjetje Propapier. Nemčija še pojasnjuje, da je bila izgradnja načrtovana že v okviru drugih morebitnih naložb v obdobju 2004‒2006, tj. veliko pred prihodom podjetja Propapier.

| (75) | Nemčija nadalje pojasnjuje, da je bila obstoječa zmogljivost infrastrukture za čiščenje odpadnih voda zunaj industrijskega območja omejena in da bi preostale razpoložljive zmogljivosti zadostovale le za potrebe enega dodatnega (manjšega) vlagatelja; Nemčija potrjuje, da je bilo podjetje 5N PV sprva res povezano z obstoječo čistilno napravo. |
| --- | --- |

(75)

Nemčija nadalje pojasnjuje, da je bila obstoječa zmogljivost infrastrukture za čiščenje odpadnih voda zunaj industrijskega območja omejena in da bi preostale razpoložljive zmogljivosti zadostovale le za potrebe enega dodatnega (manjšega) vlagatelja; Nemčija potrjuje, da je bilo podjetje 5N PV sprva res povezano z obstoječo čistilno napravo.

| (76) | Nemčija navaja, da dejstva, da je ustanovitev podjetja Propapier spodbudila začetek izgradnje dolgo načrtovane čistilne naprave odpadnih voda, ni mogoče razumeti kot selektivne prednosti za podjetje Propapier. Nemčija se sklicuje na sklepne predloge generalnega pravobranilca Van Gervna, ki je v zadevi C-255/91 (Matra proti Komisiji) (21) potrdil, da je neizogibno, da v začetnem obdobju infrastrukturo uporablja predvsem prvo podjetje, ki obratuje v novo nastali industrijski coni. Vendar se bo to spremenilo, če se bo regija razvila v skladu s pričakovanji. |
| --- | --- |

(76)

Nemčija navaja, da dejstva, da je ustanovitev podjetja Propapier spodbudila začetek izgradnje dolgo načrtovane čistilne naprave odpadnih voda, ni mogoče razumeti kot selektivne prednosti za podjetje Propapier. Nemčija se sklicuje na sklepne predloge generalnega pravobranilca Van Gervna, ki je v zadevi C-255/91 (Matra proti Komisiji) (21) potrdil, da je neizogibno, da v začetnem obdobju infrastrukturo uporablja predvsem prvo podjetje, ki obratuje v novo nastali industrijski coni. Vendar se bo to spremenilo, če se bo regija razvila v skladu s pričakovanji.

| (77) | Nemčija poroča, da so vsa tri podjetja, ki obratujejo v industrijskem parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, in sicer Propapier, 5N PV in elektrarna EnBW, povezana s čistilno napravo odpadnih voda in jo tudi uporabljajo. Nemčija pojasnjuje, da se je v različnih obdobjih obravnavalo več drugih obratov (en ali dva obrata za nadomestno gorivo, tovarna fotovoltaičnega stekla, naložbeni predlogi več vlagateljem v različnih sektorjih, območje je obiskalo več morebitnih vlagateljev), vendar bo zlasti zaradi krize, ki je močno vplivala na območja z omejenimi možnostmi, nadaljnji razvoj industrijskega območja trajal dlje časa. |
| --- | --- |

(77)

Nemčija poroča, da so vsa tri podjetja, ki obratujejo v industrijskem parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, in sicer Propapier, 5N PV in elektrarna EnBW, povezana s čistilno napravo odpadnih voda in jo tudi uporabljajo. Nemčija pojasnjuje, da se je v različnih obdobjih obravnavalo več drugih obratov (en ali dva obrata za nadomestno gorivo, tovarna fotovoltaičnega stekla, naložbeni predlogi več vlagateljem v različnih sektorjih, območje je obiskalo več morebitnih vlagateljev), vendar bo zlasti zaradi krize, ki je močno vplivala na območja z omejenimi možnostmi, nadaljnji razvoj industrijskega območja trajal dlje časa.

Sedanje zmogljivosti

| (78) | Nemčija zavrača navedbe pritožnika, da Nemčija ni navedla zmogljivosti odpadne vode za uporabnike čistilne naprave TAZV, da podjetje Propapier uporablja najmanj 90 % razpoložljivih zmogljivosti ter da ni prostih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(78)

Nemčija zavrača navedbe pritožnika, da Nemčija ni navedla zmogljivosti odpadne vode za uporabnike čistilne naprave TAZV, da podjetje Propapier uporablja najmanj 90 % razpoložljivih zmogljivosti ter da ni prostih zmogljivosti.

| (79) | Nemčija vztraja, da v sedanji konfiguraciji čistilna naprava odpadnih voda TAZV nima prostih zmogljivosti za morebitne nove vlagatelje. Sedanji trije uporabniki skupaj koristijo zmogljivost [< 500] (22) m3/h, največja zmogljivost čistilne naprave pa je 638 m3/h. Zato je skupna uporaba zmogljivosti približno [60–80] %, proste zmogljivosti pa znašajo približno [150–250] m3/h. Podjetje Propapier v povprečju koristi zmogljivost [300–500] m3/h, največja zmogljivost pa znaša [400–500] m3/h. Podjetje Propapier torej povprečno uporablja [< 70] % in največ [< 70] % skupne zmogljivosti čistilne naprave TAZV. |
| --- | --- |

(79)

Nemčija vztraja, da v sedanji konfiguraciji čistilna naprava odpadnih voda TAZV nima prostih zmogljivosti za morebitne nove vlagatelje. Sedanji trije uporabniki skupaj koristijo zmogljivost [< 500] (22) m3/h, največja zmogljivost čistilne naprave pa je 638 m3/h. Zato je skupna uporaba zmogljivosti približno [60–80] %, proste zmogljivosti pa znašajo približno [150–250] m3/h. Podjetje Propapier v povprečju koristi zmogljivost [300–500] m3/h, največja zmogljivost pa znaša [400–500] m3/h. Podjetje Propapier torej povprečno uporablja [< 70] % in največ [< 70] % skupne zmogljivosti čistilne naprave TAZV.

Modularna zasnova čistilne naprave TAZV

| (80) | Nemčija navaja, da so že od samega začetka obstajali načrti za razširitev čistilne naprave TAZV v modularnih fazah, hkrati s postopnim razvojem industrijskega območja ob kanalu Oder-Spree. Modularno načrtovanje čistilne naprave je razvidno iz povzetka TAZV iz leta 2007, ki navaja morebitno močno onesnaženo vodo iz papirne industrije, proizvodnje bioetanola in drugih industrijskih sektorjev. |
| --- | --- |

(80)

Nemčija navaja, da so že od samega začetka obstajali načrti za razširitev čistilne naprave TAZV v modularnih fazah, hkrati s postopnim razvojem industrijskega območja ob kanalu Oder-Spree. Modularno načrtovanje čistilne naprave je razvidno iz povzetka TAZV iz leta 2007, ki navaja morebitno močno onesnaženo vodo iz papirne industrije, proizvodnje bioetanola in drugih industrijskih sektorjev.

| (81) | Nemčija pojasnjuje, da so glavni deli čistilne naprave v sedanji fazi že prilagojeni največji zmogljivosti po razširitvi: npr. nazivni premer petkilometrske cevi, ki vodo po čiščenju odvaja do reke Odre, je več kot trikrat večji od potreb sedanje faze izdelave (zmogljivost cevi je 1 945 m3/h, sedanja največja zmogljivost čistilne naprave pa je le 638 m3/h); TAZV lahko čistilno napravo odpadnih voda razširi na sosednjo parcelo, veliko 3,3 ha. Morebitni uporabniki bodo po taki modularni razširitvi imeli enak dostop do čistilne naprave odpadnih voda. |
| --- | --- |

(81)

Nemčija pojasnjuje, da so glavni deli čistilne naprave v sedanji fazi že prilagojeni največji zmogljivosti po razširitvi: npr. nazivni premer petkilometrske cevi, ki vodo po čiščenju odvaja do reke Odre, je več kot trikrat večji od potreb sedanje faze izdelave (zmogljivost cevi je 1 945 m3/h, sedanja največja zmogljivost čistilne naprave pa je le 638 m3/h); TAZV lahko čistilno napravo odpadnih voda razširi na sosednjo parcelo, veliko 3,3 ha. Morebitni uporabniki bodo po taki modularni razširitvi imeli enak dostop do čistilne naprave odpadnih voda.

| (82) | Nemčija zato vztraja, da sedanji velik del uporabe čistilne naprave odpadnih voda s strani podjetja Propapier ni dokaz o selektivni prednosti, temveč prikazuje le trenutno stanje, saj je infrastruktura prek modularne razširitve namenjena tudi drugim uporabnikom pod enakimi pogoji. To pa bo trajalo dlje časa, kajti čistilna naprava odpadnih voda je del splošnega načrta gospodarskega razvoja za regijo, ki vključuje več območij razširitve v različnih fazah. Sedanje razmere z le tremi vlagatelji so prehodno obdobje v razvoju industrijskih območij v tej regiji od leta 1994. Novim vlagateljem je na voljo približno polovica industrijskega območja (35 ha) ob kanalu Oder-Spree. Nemčija je leta 2011 ocenila, da bo ta prostor zapolnjen v roku petih let, in dodala, da bi bil nadaljnja širitev mogoča še na novih območjih „Nordost“ (40 ha) in „Nord“ (160 ha). |
| --- | --- |

(82)

Nemčija zato vztraja, da sedanji velik del uporabe čistilne naprave odpadnih voda s strani podjetja Propapier ni dokaz o selektivni prednosti, temveč prikazuje le trenutno stanje, saj je infrastruktura prek modularne razširitve namenjena tudi drugim uporabnikom pod enakimi pogoji. To pa bo trajalo dlje časa, kajti čistilna naprava odpadnih voda je del splošnega načrta gospodarskega razvoja za regijo, ki vključuje več območij razširitve v različnih fazah. Sedanje razmere z le tremi vlagatelji so prehodno obdobje v razvoju industrijskih območij v tej regiji od leta 1994. Novim vlagateljem je na voljo približno polovica industrijskega območja (35 ha) ob kanalu Oder-Spree. Nemčija je leta 2011 ocenila, da bo ta prostor zapolnjen v roku petih let, in dodala, da bi bil nadaljnja širitev mogoča še na novih območjih „Nordost“ (40 ha) in „Nord“ (160 ha).

| (83) | Nemčija zavrača mnenje pritožnika, da modularna zasnova čistilne naprave TAZV ne bo privedla do ekonomije obsega. Nemški organi pojasnjujejo, da je modularna razširitev čistilne naprave TAZV izvedljiva v treh fazah in za precej nižje stroške na dodani kubični meter zmogljivosti v primerjavi z začetno naložbo:






  — | prva faza (33-odstotno povečanje zmogljivosti z dodanimi 213 m3) je izvedljiva v roku nekaj mesecev ter bi stala med 1,2 in 1,5 milijona EUR za dodatno industrijsko območje v približni velikosti 19 ha, |
| --- | --- | --- |

(83)

Nemčija zavrača mnenje pritožnika, da modularna zasnova čistilne naprave TAZV ne bo privedla do ekonomije obsega. Nemški organi pojasnjujejo, da je modularna razširitev čistilne naprave TAZV izvedljiva v treh fazah in za precej nižje stroške na dodani kubični meter zmogljivosti v primerjavi z začetno naložbo:

—

prva faza (33-odstotno povečanje zmogljivosti z dodanimi 213 m3) je izvedljiva v roku nekaj mesecev ter bi stala med 1,2 in 1,5 milijona EUR za dodatno industrijsko območje v približni velikosti 19 ha,

| — | druga faza (69-odstotno povečanje zmogljivosti z dodanimi 426 m3) je izvedljiva v roku nekaj mesecev ter bi stala med 5,3 in 5,6 milijona EUR za dodatno industrijsko območje v približni velikosti 38 ha, |
| --- | --- |

—

druga faza (69-odstotno povečanje zmogljivosti z dodanimi 426 m3) je izvedljiva v roku nekaj mesecev ter bi stala med 5,3 in 5,6 milijona EUR za dodatno industrijsko območje v približni velikosti 38 ha,

| — | tretja faza (razširitev na sosednjo parcelo, 100-odstotno povečanje zmogljivosti z dodanimi 638 m3) bi stala med 17 in 18 milijoni EUR za dodatno industrijsko območje v približni velikosti 57 ha. 100-odstotno povečanje zmogljivosti bi pomenilo uporabo sosednje parcele in bi stalo do 18 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

tretja faza (razširitev na sosednjo parcelo, 100-odstotno povečanje zmogljivosti z dodanimi 638 m3) bi stala med 17 in 18 milijoni EUR za dodatno industrijsko območje v približni velikosti 57 ha. 100-odstotno povečanje zmogljivosti bi pomenilo uporabo sosednje parcele in bi stalo do 18 milijonov EUR.

| (84) | Nemčija navaja, da je modularna zasnova čistilne naprave odpadnih voda v skladu z učinkovito in gospodarno uporabo virov ter jo je treba obravnavati v okviru prejšnjega predimenzioniranja čistilnih naprav odpadnih voda v novih nemških zveznih deželah. Označevanje take modularne zasnove kot selektivne prednosti bi dejansko pomenilo nagovarjanje h gradnji negospodarno prevelike javne infrastrukture. Poleg tega pa pristojbine ne bi krile stroškov prevelikih gradenj. |
| --- | --- |

(84)

Nemčija navaja, da je modularna zasnova čistilne naprave odpadnih voda v skladu z učinkovito in gospodarno uporabo virov ter jo je treba obravnavati v okviru prejšnjega predimenzioniranja čistilnih naprav odpadnih voda v novih nemških zveznih deželah. Označevanje take modularne zasnove kot selektivne prednosti bi dejansko pomenilo nagovarjanje h gradnji negospodarno prevelike javne infrastrukture. Poleg tega pa pristojbine ne bi krile stroškov prevelikih gradenj.

| (85) | Označevanje sedanje omejitve čistilne naprave kot selektivne prednosti bi pomenilo spodbujanje negospodarno prevelike infrastrukture. |
| --- | --- |

(85)

Označevanje sedanje omejitve čistilne naprave kot selektivne prednosti bi pomenilo spodbujanje negospodarno prevelike infrastrukture.

| (86) | Nemčija navaja, da časopisni članek, ki ga omenja pritožnik (glej uvodno izjavo 63), ni pomemben. Po navedbah Nemčije bi bila namestitev dodatnega neizkoriščenega bazena le za tehnične incidente v nasprotju s predpisi o varčnem in gospodarnem načrtovanju, ki ga nalaga shema Gemeinschaftsaufgabe. |
| --- | --- |

(86)

Nemčija navaja, da časopisni članek, ki ga omenja pritožnik (glej uvodno izjavo 63), ni pomemben. Po navedbah Nemčije bi bila namestitev dodatnega neizkoriščenega bazena le za tehnične incidente v nasprotju s predpisi o varčnem in gospodarnem načrtovanju, ki ga nalaga shema Gemeinschaftsaufgabe.

| (87) | Pritožnik je navedel, da uporabniki nove čistilne naprave TAZV plačujejo nižje pristojbine od tistih za obstoječo občinsko čistilno napravo, ker nova čistilna naprava ne potrebuje razvejanega sistema cevi za povezavo vseh uporabnikov. Nemčija zavrača ugotovitev pritožnika, da to pomeni, da se z novo čistilno napravo ne morejo povezati novi uporabniki. Nemčija vztraja, da se lahko novi industrijski uporabniki zlahka povežejo s čistilno napravo in da je morebitna omejitev opredeljena z velikostjo cevi, ki očiščeno vodo odvede v reko Odro. |
| --- | --- |

(87)

Pritožnik je navedel, da uporabniki nove čistilne naprave TAZV plačujejo nižje pristojbine od tistih za obstoječo občinsko čistilno napravo, ker nova čistilna naprava ne potrebuje razvejanega sistema cevi za povezavo vseh uporabnikov. Nemčija zavrača ugotovitev pritožnika, da to pomeni, da se z novo čistilno napravo ne morejo povezati novi uporabniki. Nemčija vztraja, da se lahko novi industrijski uporabniki zlahka povežejo s čistilno napravo in da je morebitna omejitev opredeljena z velikostjo cevi, ki očiščeno vodo odvede v reko Odro.

| (88) | Nemčija zavrača navedbo pritožnika, da lahko podjetje Propapier uporablja bioplin, ki ga proizvaja čistilna naprava TAZV. Uporabniki čistilne naprave odpadnih voda ne morejo uporabljati bioplina. TAZV bioplin uporablja v lastni elektrarni z zmogljivostjo v višini 3 MW. |
| --- | --- |

(88)

Nemčija zavrača navedbo pritožnika, da lahko podjetje Propapier uporablja bioplin, ki ga proizvaja čistilna naprava TAZV. Uporabniki čistilne naprave odpadnih voda ne morejo uporabljati bioplina. TAZV bioplin uporablja v lastni elektrarni z zmogljivostjo v višini 3 MW.

| (89) | Nemčija zavrača navedbo, da je industrijski park morebitnim vlagateljem začela ponujati šele po pritožbi podjetja Smurfit Kappa: mesto Eisenhüttenstadt je že leta 1998 investicijskemu centru Ostbrandenburg zaupalo trženje industrijskih in poslovnih območij, med drugim tudi območje ob kanalu Oder-Spree. Prostorski akti za industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ obstajajo že od leta 1995. |
| --- | --- |

(89)

Nemčija zavrača navedbo, da je industrijski park morebitnim vlagateljem začela ponujati šele po pritožbi podjetja Smurfit Kappa: mesto Eisenhüttenstadt je že leta 1998 investicijskemu centru Ostbrandenburg zaupalo trženje industrijskih in poslovnih območij, med drugim tudi območje ob kanalu Oder-Spree. Prostorski akti za industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ obstajajo že od leta 1995.

| (90) | Nemčija ugotavlja, da čistilna naprava TAZV ne pomeni namenske infrastrukture v korist podjetja Propapier. |
| --- | --- |

(90)

Nemčija ugotavlja, da čistilna naprava TAZV ne pomeni namenske infrastrukture v korist podjetja Propapier.

| (91) | Nemčija ugotavlja tudi, da so investicijski ukrepi v razširjenem industrijskem parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ (izgradnja in zagotovitev čistilne naprave odpadnih voda ter drugi ukrepi – parkirišče, cesta, širjenje/poglabljanje kanala) ukrepi za splošni razvoj, ki ne pomenijo selektivne prednosti za podjetje Propapier in niso izključno namenjeni uporabi z njegove strani. Nemčija meni, da je dejstvo, da infrastrukturo sedaj uporablja le omejeno število prvih naseljencev, običajna prehodna faza v takem postopku razvoja. |
| --- | --- |

(91)

Nemčija ugotavlja tudi, da so investicijski ukrepi v razširjenem industrijskem parku „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“ (izgradnja in zagotovitev čistilne naprave odpadnih voda ter drugi ukrepi – parkirišče, cesta, širjenje/poglabljanje kanala) ukrepi za splošni razvoj, ki ne pomenijo selektivne prednosti za podjetje Propapier in niso izključno namenjeni uporabi z njegove strani. Nemčija meni, da je dejstvo, da infrastrukturo sedaj uporablja le omejeno število prvih naseljencev, običajna prehodna faza v takem postopku razvoja.

4.2   ALI IMA PODJETJE PROPAPIER ZARADI NIŽJIH PRISTOJBIN ZA UPORABO ČISTILNE NAPRAVE ODPADNIH VODA PREDNOST?

Pripombe pritožnika

| (92) | Pritožnik se strinja s stališčem, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka (glej uvodno izjavo 63 sklepa o začetku postopka in uvodno izjavo 38 tega sklepa), da program pomoči N 644e/02 ne zajema pristojbin za uporabo čistilne naprave odpadnih voda. Pristojbine bi morale zajemati vse stroške uporabe. Dejstvo, da izračun pristojbin temelji na zakonodaji (Kommunalabgabengesetz), ne opravičuje nižjih pristojbin in s tem prednosti za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(92)

Pritožnik se strinja s stališčem, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka (glej uvodno izjavo 63 sklepa o začetku postopka in uvodno izjavo 38 tega sklepa), da program pomoči N 644e/02 ne zajema pristojbin za uporabo čistilne naprave odpadnih voda. Pristojbine bi morale zajemati vse stroške uporabe. Dejstvo, da izračun pristojbin temelji na zakonodaji (Kommunalabgabengesetz), ne opravičuje nižjih pristojbin in s tem prednosti za podjetje Propapier.

| (93) | Pritožnik navaja, da čistilna naprava odpadnih voda ne zagotavlja javne storitve, temveč je bila zgrajena izključno za prevladujočo uporabo s strani podjetja Propapier. |
| --- | --- |

(93)

Pritožnik navaja, da čistilna naprava odpadnih voda ne zagotavlja javne storitve, temveč je bila zgrajena izključno za prevladujočo uporabo s strani podjetja Propapier.

| (94) | Po navedbah pritožnika vsi trije preizkusi (preizkus vseh stroškov, preizkus zasebnega vlagatelja, referenčne cene), ki jih je Komisija predlagala v sklepu o začetku postopka, kažejo, da zaračunane pristojbine podjetju Propapier dajejo gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(94)

Po navedbah pritožnika vsi trije preizkusi (preizkus vseh stroškov, preizkus zasebnega vlagatelja, referenčne cene), ki jih je Komisija predlagala v sklepu o začetku postopka, kažejo, da zaračunane pristojbine podjetju Propapier dajejo gospodarsko prednost.

Preizkus vseh stroškov

| (95) | Pritožnik nadalje uveljavlja, da v prid izračuna vseh stroškov ne govori le člen 9 okvirne direktive EU o vodah, temveč tudi dejstvo, da ima večina reciklažnih papirnic lastno čistilno napravo odpadnih voda. Pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, krije le 20 % pripisanih obresti na vloženi kapital in ne upošteva deleža kapitala, ki izhaja iz 80-odstotnega javnega financiranja izgradnje čistilne naprave odpadnih voda. |
| --- | --- |

(95)

Pritožnik nadalje uveljavlja, da v prid izračuna vseh stroškov ne govori le člen 9 okvirne direktive EU o vodah, temveč tudi dejstvo, da ima večina reciklažnih papirnic lastno čistilno napravo odpadnih voda. Pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, krije le 20 % pripisanih obresti na vloženi kapital in ne upošteva deleža kapitala, ki izhaja iz 80-odstotnega javnega financiranja izgradnje čistilne naprave odpadnih voda.

Preizkus zasebnega vlagatelja

| (96) | Pritožnik meni, da zasebni upravljavec ali lastnik papirnice običajno želi pokriti najmanj vse stroške, zato ta preizkus ustreza zgoraj navedeni analizi vseh stroškov. |
| --- | --- |

(96)

Pritožnik meni, da zasebni upravljavec ali lastnik papirnice običajno želi pokriti najmanj vse stroške, zato ta preizkus ustreza zgoraj navedeni analizi vseh stroškov.

Referenčne cene

| (97) | Pritožnik se strinja s stališčem, ki ga je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, tj. da ni verjetno, da lahko uporaba referenčnih cen izključi obstoj pomoči. Primerjava le papirnic, ki uporabljajo občinske kanalizacijske sisteme, ne bi bila reprezentativna, ker ima večina papirnic lastno čistilno napravo odpadnih voda. |
| --- | --- |

(97)

Pritožnik se strinja s stališčem, ki ga je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, tj. da ni verjetno, da lahko uporaba referenčnih cen izključi obstoj pomoči. Primerjava le papirnic, ki uporabljajo občinske kanalizacijske sisteme, ne bi bila reprezentativna, ker ima večina papirnic lastno čistilno napravo odpadnih voda.

| (98) | Pritožnik navaja, da je Nemčija predložila le zelo selektivne informacije o komunalnih pristojbinah, ki jih plačujejo druge papirnice (študija, primerjava s tarifami Spreetal/Schwarze Pumpe in stara odločba iz leta 1990), in da ti primeri ne tvorijo podlage za določitev referenčne cene, med drugim tudi zato, ker so te pristojbine odvisne od subvencij in investicijskih stroškov, zakonodaja pa se lahko med regijami razlikuje. Pritožnik razmere primerja z lastnim obratom, ki uporablja občinski kanalizacijski sistem v [zaupne informacije]. Po njegovih izračunih bi moralo podjetje Propapier ob upoštevanju gradbene investicije v višini 42 milijonov EUR (kot v mestu Eisenhüttenstadt) plačevati 4 EUR na kubični meter, kar je precej več, kot plačuje zdaj. |
| --- | --- |

(98)

Pritožnik navaja, da je Nemčija predložila le zelo selektivne informacije o komunalnih pristojbinah, ki jih plačujejo druge papirnice (študija, primerjava s tarifami Spreetal/Schwarze Pumpe in stara odločba iz leta 1990), in da ti primeri ne tvorijo podlage za določitev referenčne cene, med drugim tudi zato, ker so te pristojbine odvisne od subvencij in investicijskih stroškov, zakonodaja pa se lahko med regijami razlikuje. Pritožnik razmere primerja z lastnim obratom, ki uporablja občinski kanalizacijski sistem v [zaupne informacije]. Po njegovih izračunih bi moralo podjetje Propapier ob upoštevanju gradbene investicije v višini 42 milijonov EUR (kot v mestu Eisenhüttenstadt) plačevati 4 EUR na kubični meter, kar je precej več, kot plačuje zdaj.

| (99) | Pritožnik navaja, da je bil članek, ki ga omenja Nemčija, objavljen leta 2004 in temelji na študiji, ki je bila objavljena leta 2002 ter je uporabljala podatke iz let 2000 in 2001. Pritožnik se sklicuje na Prilogo 6 k pripombam Nemčije z dne 30. januarja 2009, ki vsebuje članek iz spletnega medija „Das Papier 2004 ‒ T174“ (23). Po navedbah pritožnika študija zajema le sedem anonimnih papirnic. Ni jasno, ali imajo svojo čistilno napravo odpadnih voda ali pa so povezane z občinskim sistemom. Prav tako ni znano, ali upoštevani stroški zajemajo le stroške obratovanja (brez kapitalskih stroškov ali drugih stroškov, ki niso povezani z obratovanjem). Če študija primerja le papirnice, ki imajo svojo čistilno napravo odpadnih voda, je treba upoštevati tudi kapitalske stroške. |
| --- | --- |

(99)

Pritožnik navaja, da je bil članek, ki ga omenja Nemčija, objavljen leta 2004 in temelji na študiji, ki je bila objavljena leta 2002 ter je uporabljala podatke iz let 2000 in 2001. Pritožnik se sklicuje na Prilogo 6 k pripombam Nemčije z dne 30. januarja 2009, ki vsebuje članek iz spletnega medija „Das Papier 2004 ‒ T174“ (23). Po navedbah pritožnika študija zajema le sedem anonimnih papirnic. Ni jasno, ali imajo svojo čistilno napravo odpadnih voda ali pa so povezane z občinskim sistemom. Prav tako ni znano, ali upoštevani stroški zajemajo le stroške obratovanja (brez kapitalskih stroškov ali drugih stroškov, ki niso povezani z obratovanjem). Če študija primerja le papirnice, ki imajo svojo čistilno napravo odpadnih voda, je treba upoštevati tudi kapitalske stroške.

Pripombe Nemčije

| (100) | Nemčija vztraja pri svojem stališču, da morebitna prednost, ki bi izhajala iz pristojbin, zaračunanih za uporabo čistilne naprave TAZV, ne bi pomenila državne pomoči, saj po mnenju Nemčije odločba Komisije v zadevi N 644e/02 zajema tudi posredne učinke sheme Gemeinschaftsaufgabe, tj. pristojbine. Nemčija nadalje navaja, da ukrep, za katerega je bilo v zadevi N 644e/02 ugotovljeno, da ni državna pomoč, ne more postati državna pomoč na ravni uporabnika. Po navedbah Nemčije je Komisija spremenila pristop v zvezi z vprašanjem, ali je pomoč za upravljavca infrastrukture mogoče prenesti na uporabnika infrastrukture, šele po sodbi Splošnega sodišča v zadevi Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24). |
| --- | --- |

(100)

Nemčija vztraja pri svojem stališču, da morebitna prednost, ki bi izhajala iz pristojbin, zaračunanih za uporabo čistilne naprave TAZV, ne bi pomenila državne pomoči, saj po mnenju Nemčije odločba Komisije v zadevi N 644e/02 zajema tudi posredne učinke sheme Gemeinschaftsaufgabe, tj. pristojbine. Nemčija nadalje navaja, da ukrep, za katerega je bilo v zadevi N 644e/02 ugotovljeno, da ni državna pomoč, ne more postati državna pomoč na ravni uporabnika. Po navedbah Nemčije je Komisija spremenila pristop v zvezi z vprašanjem, ali je pomoč za upravljavca infrastrukture mogoče prenesti na uporabnika infrastrukture, šele po sodbi Splošnega sodišča v zadevi Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24).

| (101) | Nemčija priznava, da je odločba v zadevi N 644e/02 potekla, ko je bila TAZV odobrena pomoč. Vendar poudarja, da je predpis, na katerem je temeljila odločba v zadevi N 644e/02, enak predpisu, na podlagi katerega je bil odobren ukrep za TAZV. Pravna podlaga je bila zgolj posodobljena, vsebina pa je ostala enaka. Zato Nemčija trdi, da zgolj posodobitev pravne podlage ne pomeni samodejno obstoja državne pomoči. |
| --- | --- |

(101)

Nemčija priznava, da je odločba v zadevi N 644e/02 potekla, ko je bila TAZV odobrena pomoč. Vendar poudarja, da je predpis, na katerem je temeljila odločba v zadevi N 644e/02, enak predpisu, na podlagi katerega je bil odobren ukrep za TAZV. Pravna podlaga je bila zgolj posodobljena, vsebina pa je ostala enaka. Zato Nemčija trdi, da zgolj posodobitev pravne podlage ne pomeni samodejno obstoja državne pomoči.

| (102) | Nemčija poudarja, da je izračun stroškov pregleden in določen z zakonom. |
| --- | --- |

(102)

Nemčija poudarja, da je izračun stroškov pregleden in določen z zakonom.

Brez gospodarske prednosti za podjetje Propapier

| (103) | Nemčija pojasnjuje svoja stališča o treh možnostih izračuna pristojbine za podjetje, ki uporablja storitve čiščenja odpadnih voda (uvodna izjava 68 sklepa o začetku postopka): metoda vseh stroškov, cena zasebnega vlagatelja in referenčna cena. |
| --- | --- |

(103)

Nemčija pojasnjuje svoja stališča o treh možnostih izračuna pristojbine za podjetje, ki uporablja storitve čiščenja odpadnih voda (uvodna izjava 68 sklepa o začetku postopka): metoda vseh stroškov, cena zasebnega vlagatelja in referenčna cena.

Uporaba metode vseh stroškov, ni prednosti

| (104) | Nemčija se ne strinja z navedbo, da pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, ne krije vseh stroškov. Izračun stroškov je določen z zakonom (v skladu s katerim morajo biti stroški načeloma kriti, vendar se subvencije tretjih strani ne upoštevajo pri izračunu pripisanih obresti (25)). Zakon določa, da morajo biti stroški kriti, ne pa tudi preseženi. Vsi stroški TAZV so kriti, vključno z obrestmi na del TAZV vloženega kapitala. Izračun fiktivnih obresti na subvencije zvezne dežele ne bi bil upravičen, ker TAZV ni utrpel takih stroškov. |
| --- | --- |

(104)

Nemčija se ne strinja z navedbo, da pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, ne krije vseh stroškov. Izračun stroškov je določen z zakonom (v skladu s katerim morajo biti stroški načeloma kriti, vendar se subvencije tretjih strani ne upoštevajo pri izračunu pripisanih obresti (25)). Zakon določa, da morajo biti stroški kriti, ne pa tudi preseženi. Vsi stroški TAZV so kriti, vključno z obrestmi na del TAZV vloženega kapitala. Izračun fiktivnih obresti na subvencije zvezne dežele ne bi bil upravičen, ker TAZV ni utrpel takih stroškov.

| (105) | Podjetje Propapier nima selektivne prednosti, saj so pristojbine enake za vse uporabnike nove čistilne naprave. |
| --- | --- |

(105)

Podjetje Propapier nima selektivne prednosti, saj so pristojbine enake za vse uporabnike nove čistilne naprave.

| (106) | Od veliko dejavnikov je odvisno, ali bi bila pristojbina višja brez subvencij iz sheme Gemeinschaftsausgabe za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda, med drugim tudi od razpoložljivosti drugega financiranja. |
| --- | --- |

(106)

Od veliko dejavnikov je odvisno, ali bi bila pristojbina višja brez subvencij iz sheme Gemeinschaftsausgabe za izgradnjo čistilne naprave odpadnih voda, med drugim tudi od razpoložljivosti drugega financiranja.

| (107) | Organov k vključitvi subvencij v izračun obresti na vloženi kapital ne obvezujeta niti načelo „plača povzročitelj obremenitve“ niti okvirna direktiva EU o vodah. Slednja določa, da je treba stroške storitev za rabo vode povrniti, vendar državam članicam prepušča način izvedbe. V zadevnem primeru so kriti vsi stroški TAZV (storitve za rabo vode). Načelo „plača povzročitelj obremenitve“ ni absolutno, vendar ga je treba upoštevati. V zadevnem primeru je načelo upoštevano v izračunu vseh stroškov TAZV. |
| --- | --- |

(107)

Organov k vključitvi subvencij v izračun obresti na vloženi kapital ne obvezujeta niti načelo „plača povzročitelj obremenitve“ niti okvirna direktiva EU o vodah. Slednja določa, da je treba stroške storitev za rabo vode povrniti, vendar državam članicam prepušča način izvedbe. V zadevnem primeru so kriti vsi stroški TAZV (storitve za rabo vode). Načelo „plača povzročitelj obremenitve“ ni absolutno, vendar ga je treba upoštevati. V zadevnem primeru je načelo upoštevano v izračunu vseh stroškov TAZV.

| (108) | Okvirna direktiva EU o vodah omenja „ustrezen“ prispevek. Nemčija navaja, da je v primerjavi z drugimi regijami v Nemčiji in Evropski uniji pristojbina za podjetje Propapier precej visoka. Nadalje navaja, da okvirna direktiva EU o vodah tudi določa, da lahko države članice upoštevajo družbene, okoljske in gospodarske učinke povračil ter geografske in podnebne razmere prizadetih regij. |
| --- | --- |

(108)

Okvirna direktiva EU o vodah omenja „ustrezen“ prispevek. Nemčija navaja, da je v primerjavi z drugimi regijami v Nemčiji in Evropski uniji pristojbina za podjetje Propapier precej visoka. Nadalje navaja, da okvirna direktiva EU o vodah tudi določa, da lahko države članice upoštevajo družbene, okoljske in gospodarske učinke povračil ter geografske in podnebne razmere prizadetih regij.

| (109) | Po mnenju Nemčije primerjava z zadevama Kimberly-Clark in InfraLeuna (glej tudi uvodno izjavo 70 sklepa o začetku postopka) ni primerna. Zadeva Kimberly-Clark se je nanašala na preferencialno tarifo za eno podjetje, kar je vzbudilo sum, da niso bili kriti vsi stroški. V zadevnem primeru pa so kriti vsi stroški, tarifni pogoji pa so enaki za vse uporabnike. V zadevi Kimberly-Clark so industrijsko cono razvijali za posebne potrebe enega podjetja, v zadevnem primeru pa je bilo industrijsko območje razvito za več uporabnikov. |
| --- | --- |

(109)

Po mnenju Nemčije primerjava z zadevama Kimberly-Clark in InfraLeuna (glej tudi uvodno izjavo 70 sklepa o začetku postopka) ni primerna. Zadeva Kimberly-Clark se je nanašala na preferencialno tarifo za eno podjetje, kar je vzbudilo sum, da niso bili kriti vsi stroški. V zadevnem primeru pa so kriti vsi stroški, tarifni pogoji pa so enaki za vse uporabnike. V zadevi Kimberly-Clark so industrijsko cono razvijali za posebne potrebe enega podjetja, v zadevnem primeru pa je bilo industrijsko območje razvito za več uporabnikov.

| (110) | Odločba v zadevi InfraLeuna zadeva oblikovanje cene zasebnih podjetij za uporabo zasebne infrastrukture, v zadevnem primeru pa gre za uporabo občinske infrastrukture in pristojbine, ki niso povezane s trgom, saj jih predpisuje zakon. V zadevnem primeru uporabniki krijejo vse stroške, ki bi jih drugače krilo podjetje za ravnanje z odpadno vodo. Na neliberaliziranem trgu čiščenja odpadnih voda so postavke stroškov, ki jih je treba upoštevati, enake za vsa podjetja in določene z zakonom (KAG Brandenburg). |
| --- | --- |

(110)

Odločba v zadevi InfraLeuna zadeva oblikovanje cene zasebnih podjetij za uporabo zasebne infrastrukture, v zadevnem primeru pa gre za uporabo občinske infrastrukture in pristojbine, ki niso povezane s trgom, saj jih predpisuje zakon. V zadevnem primeru uporabniki krijejo vse stroške, ki bi jih drugače krilo podjetje za ravnanje z odpadno vodo. Na neliberaliziranem trgu čiščenja odpadnih voda so postavke stroškov, ki jih je treba upoštevati, enake za vsa podjetja in določene z zakonom (KAG Brandenburg).

| (111) | Odločbi v zadevah Wagner in Weida Leder, navedeni v sklepu o začetku postopka (uvodna izjava 71 in opomba 19), zadevata subvencije za izgradnjo zasebnih čistilnih naprav odpadnih voda. V zadevnem primeru pa podjetje Propapier ne prejema subvencij za prostovoljne zasebne naložbe, temveč plačuje pristojbine za uporabo, predpisane z zakonom. |
| --- | --- |

(111)

Odločbi v zadevah Wagner in Weida Leder, navedeni v sklepu o začetku postopka (uvodna izjava 71 in opomba 19), zadevata subvencije za izgradnjo zasebnih čistilnih naprav odpadnih voda. V zadevnem primeru pa podjetje Propapier ne prejema subvencij za prostovoljne zasebne naložbe, temveč plačuje pristojbine za uporabo, predpisane z zakonom.

Preizkus zasebnega vlagatelja ne velja

| (112) | Nemčija meni, da voda ni običajen tržni proizvod. Sektor čiščenja odpadnih voda je v Nemčiji organiziran kot regionalni monopol javnih občinskih organov. Čiščenje odpadnih voda zato v Nemčiji ni gospodarska dejavnost, temveč obvezna dejavnost, ki jo morajo izvajati občine. TAZV deluje kot javni organ in ne kot podjetje, katerega ravnanje bi bilo mogoče preveriti s preizkusom zasebnega vlagatelja. V Nemčiji obstaja obveznost povezave in uporabe. Uporabniki ne morejo izbrati nobenega drugega ponudnika storitev kot občinsko podjetje. Pristojbine so določene z zakonom in o njih odločajo organi. Pristojbine ne smejo presegati stroškov. |
| --- | --- |

(112)

Nemčija meni, da voda ni običajen tržni proizvod. Sektor čiščenja odpadnih voda je v Nemčiji organiziran kot regionalni monopol javnih občinskih organov. Čiščenje odpadnih voda zato v Nemčiji ni gospodarska dejavnost, temveč obvezna dejavnost, ki jo morajo izvajati občine. TAZV deluje kot javni organ in ne kot podjetje, katerega ravnanje bi bilo mogoče preveriti s preizkusom zasebnega vlagatelja. V Nemčiji obstaja obveznost povezave in uporabe. Uporabniki ne morejo izbrati nobenega drugega ponudnika storitev kot občinsko podjetje. Pristojbine so določene z zakonom in o njih odločajo organi. Pristojbine ne smejo presegati stroškov.

| (113) | Sektor čiščenja odpadnih voda je v Nemčiji za zasebna podjetja odprt le v omejenem obsegu. Zasebna podjetja lahko delujejo le kot poslovodje, upravljavci ali koncesionarji čistilne naprave odpadnih voda, in sicer s tehničnim izpolnjevanjem predpisov. Vendar občina ostaja odgovorna za to storitev, občine pa zakon ne obvezuje k izvedbi javnega razpisa za pogodbo. Poleg tega lahko zasebna podjetja izvajajo tehnične naloge (ali v izjemnih primerih zaračunavajo pristojbine), vendar tudi v tem primeru pristojbine ne smejo presegati stroškov. TAZV tehničnih nalog ni prenesel na nobeno tretjo stran. |
| --- | --- |

(113)

Sektor čiščenja odpadnih voda je v Nemčiji za zasebna podjetja odprt le v omejenem obsegu. Zasebna podjetja lahko delujejo le kot poslovodje, upravljavci ali koncesionarji čistilne naprave odpadnih voda, in sicer s tehničnim izpolnjevanjem predpisov. Vendar občina ostaja odgovorna za to storitev, občine pa zakon ne obvezuje k izvedbi javnega razpisa za pogodbo. Poleg tega lahko zasebna podjetja izvajajo tehnične naloge (ali v izjemnih primerih zaračunavajo pristojbine), vendar tudi v tem primeru pristojbine ne smejo presegati stroškov. TAZV tehničnih nalog ni prenesel na nobeno tretjo stran.

| (114) | Ker so pristojbine določene z zakonom in ne smejo presegati stroškov infrastrukture, ni trga, na katerem bi pristojbine za čiščenje odpadnih voda lahko določala zasebna podjetja z namenom ustvarjanja dobička. Med zasebnimi podjetji ali zasebnimi in javnimi podjetji ni boja za uporabnike. |
| --- | --- |

(114)

Ker so pristojbine določene z zakonom in ne smejo presegati stroškov infrastrukture, ni trga, na katerem bi pristojbine za čiščenje odpadnih voda lahko določala zasebna podjetja z namenom ustvarjanja dobička. Med zasebnimi podjetji ali zasebnimi in javnimi podjetji ni boja za uporabnike.

| (115) | Nemčija meni, da v takem primeru ravnanja upravljavca ni mogoče primerjati z ravnanjem zasebnega vlagatelja. Preizkus zasebnega vlagatelja torej ne velja. |
| --- | --- |

(115)

Nemčija meni, da v takem primeru ravnanja upravljavca ni mogoče primerjati z ravnanjem zasebnega vlagatelja. Preizkus zasebnega vlagatelja torej ne velja.

Referenčne cene

| (116) | Zaradi obveznosti povezave s čistilno napravo odpadnih voda ni konkurence, prav tako pa tudi ni tržne cene, ki bi jo bilo mogoče uporabiti kot referenco za ocenjevanje prednosti na podlagi pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

(116)

Zaradi obveznosti povezave s čistilno napravo odpadnih voda ni konkurence, prav tako pa tudi ni tržne cene, ki bi jo bilo mogoče uporabiti kot referenco za ocenjevanje prednosti na podlagi pravil o državni pomoči.

| (117) | Nemčija zavrača navedbo pritožnika, da občinske kanalizacijske sisteme uporablja le nekaj papirnic in da zato za sektor ne bi bilo reprezentativno, če bi se za referenco uporabili le podatki teh papirnic. |
| --- | --- |

(117)

Nemčija zavrača navedbo pritožnika, da občinske kanalizacijske sisteme uporablja le nekaj papirnic in da zato za sektor ne bi bilo reprezentativno, če bi se za referenco uporabili le podatki teh papirnic.

| (118) | Nemčija je v svojih pripombah predložila popravek, da podjetje Propapier ne plačuje pristojbine v višini 0,95 EUR na kubični meter (kot je navedeno v uvodnih izjavah 72 in 80 sklepa o začetku postopka), temveč od leta 2010 plačuje pristojbino v višini 1,18 EUR na kubični meter. V primerjavi z drugimi lokacijami v Evropski uniji je ta pristojbina visoka ali vsaj ne nenavadna. Raziskava, ki jo je nemško združenje proizvajalcev papirja izvedlo med 77 nemškimi papirnicami, ki pomenijo 68 % sektorja, je v povprečju pristojbina leta 2007 znašala 1,12 EUR na kubični meter (med 0,31 in 2,20 EUR na kubični meter). Pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, je v tem razponu in višja od povprečja tega vzorca. |
| --- | --- |

(118)

Nemčija je v svojih pripombah predložila popravek, da podjetje Propapier ne plačuje pristojbine v višini 0,95 EUR na kubični meter (kot je navedeno v uvodnih izjavah 72 in 80 sklepa o začetku postopka), temveč od leta 2010 plačuje pristojbino v višini 1,18 EUR na kubični meter. V primerjavi z drugimi lokacijami v Evropski uniji je ta pristojbina visoka ali vsaj ne nenavadna. Raziskava, ki jo je nemško združenje proizvajalcev papirja izvedlo med 77 nemškimi papirnicami, ki pomenijo 68 % sektorja, je v povprečju pristojbina leta 2007 znašala 1,12 EUR na kubični meter (med 0,31 in 2,20 EUR na kubični meter). Pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, je v tem razponu in višja od povprečja tega vzorca.

| (119) | V poznejših pripombah je Nemčija Komisijo obvestila, da se je leta 2012 pristojbina zvišala na 1,41 EUR na kubični meter, da bi se pokrile izgube iz začetnega obdobja delovanja čistilne naprave odpadnih voda. Pristojbina od začetka leta 2013 znaša 1,39 EUR na kubični meter, ker so v zvezi s stroški energije obstajali prihranki in ker morajo po zakonu pristojbine kriti stroške, ne smejo pa jih presegati. Poleg tega mora podjetje Propapier odpadno vodo predhodno obdelati, preden jo odvede do čistilne naprave TAZV. Stroški predhodne obdelave znašajo približno [...] EUR na kubični meter, kar pomeni, da skupni stroški čiščenja odpadnih voda za podjetje Propapier znašajo [...] EUR na kubični meter, v sektorju pa povprečni stroški znašajo 1,27 EUR na kubični meter (podatek za leto 2010). |
| --- | --- |

(119)

V poznejših pripombah je Nemčija Komisijo obvestila, da se je leta 2012 pristojbina zvišala na 1,41 EUR na kubični meter, da bi se pokrile izgube iz začetnega obdobja delovanja čistilne naprave odpadnih voda. Pristojbina od začetka leta 2013 znaša 1,39 EUR na kubični meter, ker so v zvezi s stroški energije obstajali prihranki in ker morajo po zakonu pristojbine kriti stroške, ne smejo pa jih presegati. Poleg tega mora podjetje Propapier odpadno vodo predhodno obdelati, preden jo odvede do čistilne naprave TAZV. Stroški predhodne obdelave znašajo približno [...] EUR na kubični meter, kar pomeni, da skupni stroški čiščenja odpadnih voda za podjetje Propapier znašajo [...] EUR na kubični meter, v sektorju pa povprečni stroški znašajo 1,27 EUR na kubični meter (podatek za leto 2010).

| (120) | Nemčija trdi, da je primerjava s pristojbinami, ki jih plačujejo drugi proizvajalci papirja v Evropski uniji, prava referenca za preverjanje obstoja gospodarske prednosti, ter navaja, da so dvomi Komisije o neprimernosti take primerjave neutemeljeni. |
| --- | --- |

(120)

Nemčija trdi, da je primerjava s pristojbinami, ki jih plačujejo drugi proizvajalci papirja v Evropski uniji, prava referenca za preverjanje obstoja gospodarske prednosti, ter navaja, da so dvomi Komisije o neprimernosti take primerjave neutemeljeni.

| (121) | Nemčija navaja, da so primeri, ki jih je sporočila Komisiji, povprečne cene, ki temeljijo na vrednostih vseh stroškov. Trdi, da ni bilo razloga za predpostavko, da so pristojbine državna pomoč. |
| --- | --- |

(121)

Nemčija navaja, da so primeri, ki jih je sporočila Komisiji, povprečne cene, ki temeljijo na vrednostih vseh stroškov. Trdi, da ni bilo razloga za predpostavko, da so pristojbine državna pomoč.

| (122) | Nemčija trdi, da je primer Lenzing Lyocell (26) veljaven, čeprav se nanaša na čas pred desetimi leti (pristojbina podjetja Propapier znaša več kot dvakrat več, vendar se pristojbine v zadnjem desetletju niso zvišale za več kot 100 %). |
| --- | --- |

(122)

Nemčija trdi, da je primer Lenzing Lyocell (26) veljaven, čeprav se nanaša na čas pred desetimi leti (pristojbina podjetja Propapier znaša več kot dvakrat več, vendar se pristojbine v zadnjem desetletju niso zvišale za več kot 100 %).

Obstoječa pomoč

| (123) | Nemčija svoje mnenje, da pristojbine, če so pomoč, pomenijo obstoječo pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999, utemeljuje z dvema argumentoma. |
| --- | --- |

(123)

Nemčija svoje mnenje, da pristojbine, če so pomoč, pomenijo obstoječo pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999, utemeljuje z dvema argumentoma.

| (124) | Nemčija pojasnjuje, da je Komisija leta 2003 v svoji odločbi v zadevi N 644e/02 sklenila, da shema Gemeinschaftsausgabe ne pomeni državne pomoči za upravljavce čistilnih naprav odpadnih voda, če so ustanovljeni – kot je to pri TAZV ‒ v obliki „Zweckverband“ (medobčinsko združenje javnega prava za posebne namene). Komisija je to oceno utemeljila na dejstvu, da je „Zweckverband“ pod nadzorom občine in da opravlja javno storitev. Če pa bi shema zaradi razvoja notranjega trga medtem obveljala kot pomoč, bi to bila, kot je Komisija sama poudarila v uvodni izjavi 57 sklepa o začetku postopka, obstoječa pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(124)

Nemčija pojasnjuje, da je Komisija leta 2003 v svoji odločbi v zadevi N 644e/02 sklenila, da shema Gemeinschaftsausgabe ne pomeni državne pomoči za upravljavce čistilnih naprav odpadnih voda, če so ustanovljeni – kot je to pri TAZV ‒ v obliki „Zweckverband“ (medobčinsko združenje javnega prava za posebne namene). Komisija je to oceno utemeljila na dejstvu, da je „Zweckverband“ pod nadzorom občine in da opravlja javno storitev. Če pa bi shema zaradi razvoja notranjega trga medtem obveljala kot pomoč, bi to bila, kot je Komisija sama poudarila v uvodni izjavi 57 sklepa o začetku postopka, obstoječa pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (125) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 100 tega sklepa, po besedah Nemčije odločba v zadevi N 644e/02 zajema tudi posredne učinke sheme Gemeinschaftsaufgabe, tj. pristojbine. Pristojbin ni bilo treba ločeno priglasiti, saj uredba v zvezi z izračunom pristojbin predstavlja izvedbo sheme. |
| --- | --- |

(125)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 100 tega sklepa, po besedah Nemčije odločba v zadevi N 644e/02 zajema tudi posredne učinke sheme Gemeinschaftsaufgabe, tj. pristojbine. Pristojbin ni bilo treba ločeno priglasiti, saj uredba v zvezi z izračunom pristojbin predstavlja izvedbo sheme.

| (126) | V zvezi z argumentom, da pristojbine pomenijo obstoječo pomoč, Nemčija navaja, da pristojbine pomenijo pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti 1. januarja 1958. Pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti zadevne Pogodbe, ostaja obstoječa pomoč tudi v primeru naknadnih sprememb, če dejanska vsebina prvotne sheme pomoči ni bila spremenjena (27). Pojasnila splošnih predpisov, veljavnih pred 1. januarjem 1958, ne pomenijo nove pomoči, ki bi jo bilo treba priglasiti Komisiji (28). |
| --- | --- |

(126)

V zvezi z argumentom, da pristojbine pomenijo obstoječo pomoč, Nemčija navaja, da pristojbine pomenijo pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti 1. januarja 1958. Pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti zadevne Pogodbe, ostaja obstoječa pomoč tudi v primeru naknadnih sprememb, če dejanska vsebina prvotne sheme pomoči ni bila spremenjena (27). Pojasnila splošnih predpisov, veljavnih pred 1. januarjem 1958, ne pomenijo nove pomoči, ki bi jo bilo treba priglasiti Komisiji (28).

| (127) | Nemčija pojasnjuje, da so občinski zakoni o pristojbinah obstajali že pred začetkom veljavnosti Pogodbe EGS leta 1958 in veljajo vse od takrat. Člen 6(2) sedanjega zakona KAG Brandenburg zaradi dejstva, da se Brandenburg nahaja v delu ozemlja nekdanjega pruskega kraljestva, izhaja iz zakona o občinskih dajatvah pruskega kraljestva z dne 14. julija 1893 (PrKAG) in bavarskega zakona o občinskih dajatvah (BayGAG). Nemčija je ta argument utemeljila na naslednjih podargumentih:






  (a) | Ta zakona sta veljala med letoma 1919 in 1933 ter med letoma 1933 in 1945. |
| --- | --- | --- |

(127)

Nemčija pojasnjuje, da so občinski zakoni o pristojbinah obstajali že pred začetkom veljavnosti Pogodbe EGS leta 1958 in veljajo vse od takrat. Člen 6(2) sedanjega zakona KAG Brandenburg zaradi dejstva, da se Brandenburg nahaja v delu ozemlja nekdanjega pruskega kraljestva, izhaja iz zakona o občinskih dajatvah pruskega kraljestva z dne 14. julija 1893 (PrKAG) in bavarskega zakona o občinskih dajatvah (BayGAG). Nemčija je ta argument utemeljila na naslednjih podargumentih:

(a)

Ta zakona sta veljala med letoma 1919 in 1933 ter med letoma 1933 in 1945.

| (b) | Današnji zakoni o občinskih dajatvah starih nemških zveznih dežel segajo vse do zakona PrKAG. |
| --- | --- |

(b)

Današnji zakoni o občinskih dajatvah starih nemških zveznih dežel segajo vse do zakona PrKAG.

| (c) | Med zakonoma KAG Brandenburg in PrKAG obstaja zgodovinska kontinuiteta ne glede na posebni položaj novih dežel zaradi delitve Nemčije. |
| --- | --- |

(c)

Med zakonoma KAG Brandenburg in PrKAG obstaja zgodovinska kontinuiteta ne glede na posebni položaj novih dežel zaradi delitve Nemčije.

Podargument (a):

| (128) | Zakon PrKAG je že vseboval možnost, da občine zaračunajo pristojbine za uporabo javne infrastrukture. To možnost vsebuje tudi uredba o občinskih dajatvah, ki je na Bavarskem veljala od leta 1938 (in je bila podlaga za vrsto podobnih uredb v drugih zveznih deželah južne Nemčije) (29). V skladu z zakonom PrKAG se pristojbine običajno izračunajo tako, da so kriti stroški upravljanja in obratovanja naprave, vključno z izdatki za obresti in poplačilo kapitala. Čeprav besedilo zakona PrKAG navaja, da morajo pristojbine kriti obresti na kapital (uporabljen za infrastrukturo), poznejše razlage zakona PrKAG iz povojnega obdobja pravijo, da zakon ne določa obresti na subvencije tretjih strani. |
| --- | --- |

(128)

Zakon PrKAG je že vseboval možnost, da občine zaračunajo pristojbine za uporabo javne infrastrukture. To možnost vsebuje tudi uredba o občinskih dajatvah, ki je na Bavarskem veljala od leta 1938 (in je bila podlaga za vrsto podobnih uredb v drugih zveznih deželah južne Nemčije) (29). V skladu z zakonom PrKAG se pristojbine običajno izračunajo tako, da so kriti stroški upravljanja in obratovanja naprave, vključno z izdatki za obresti in poplačilo kapitala. Čeprav besedilo zakona PrKAG navaja, da morajo pristojbine kriti obresti na kapital (uporabljen za infrastrukturo), poznejše razlage zakona PrKAG iz povojnega obdobja pravijo, da zakon ne določa obresti na subvencije tretjih strani.

| (129) | Zakona PrKAG ali primerljivih obstoječih deželnih zakonov Weimarska republika ni izrecno razveljavila, prav tako pa se to ni zgodilo po prihodu nacionalnih socialistov na oblast. Zato ta zakonodaja velja že od leta 1918. |
| --- | --- |

(129)

Zakona PrKAG ali primerljivih obstoječih deželnih zakonov Weimarska republika ni izrecno razveljavila, prav tako pa se to ni zgodilo po prihodu nacionalnih socialistov na oblast. Zato ta zakonodaja velja že od leta 1918.

Podargument (b):

| (130) | Po drugi svetovni vojni je zakon PrKAG še naprej veljal v obliki deželnega zakona (Landesrecht) po nemški ustavi iz leta 1949, ki je dovoljevala nadaljnjo veljavnost zakonov, ki niso bili v nasprotju z ustavo (člen 123 ustave), in v obliki določb, ki so zveznim deželam omogočale izvajanje zakonov na določenih območjih. To dejstvo jasno kaže, da je zakon PrKAG v nemških zveznih deželah veljal že pred začetkom veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti. |
| --- | --- |

(130)

Po drugi svetovni vojni je zakon PrKAG še naprej veljal v obliki deželnega zakona (Landesrecht) po nemški ustavi iz leta 1949, ki je dovoljevala nadaljnjo veljavnost zakonov, ki niso bili v nasprotju z ustavo (člen 123 ustave), in v obliki določb, ki so zveznim deželam omogočale izvajanje zakonov na določenih območjih. To dejstvo jasno kaže, da je zakon PrKAG v nemških zveznih deželah veljal že pred začetkom veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti.

| (131) | Po nastanku Zvezne republike Nemčije leta 1949 so zakon PrKAG v posameznih nemških zveznih deželah postopoma zamenjali različni zakoni o občinskih dajatvah. Z nadomestitvijo zakona PrKAG z deželnimi zakoni v 60. in 70. letih prejšnjega stoletja je bil sistem pojasnjen, terminologija pa prilagojena, vendar dejanska vsebina zakona ostaja nespremenjena. Zlasti so zunaj obsega pripisanih obresti ostale subvencije tretjih strani (30). V skladu z zakonom PrKAG so se obresti izračunale le za dolg. V deželnih zakonih se je izračun obresti razširil na kapital, vendar niti zakon PrKAG niti zakoni nemških zveznih dežel ne govorijo o izračunu obresti na subvencije. |
| --- | --- |

(131)

Po nastanku Zvezne republike Nemčije leta 1949 so zakon PrKAG v posameznih nemških zveznih deželah postopoma zamenjali različni zakoni o občinskih dajatvah. Z nadomestitvijo zakona PrKAG z deželnimi zakoni v 60. in 70. letih prejšnjega stoletja je bil sistem pojasnjen, terminologija pa prilagojena, vendar dejanska vsebina zakona ostaja nespremenjena. Zlasti so zunaj obsega pripisanih obresti ostale subvencije tretjih strani (30). V skladu z zakonom PrKAG so se obresti izračunale le za dolg. V deželnih zakonih se je izračun obresti razširil na kapital, vendar niti zakon PrKAG niti zakoni nemških zveznih dežel ne govorijo o izračunu obresti na subvencije.

| (132) | Nemčija zato meni, da današnji zakoni o občinskih dajatvah starih nemških zveznih dežel pomenijo nadaljevanje določb zakona PrKAG. Nemčija navaja, da je za namene tega primera zlasti pomembno preveriti Zakon o občinskih dajatvah zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija iz leta 1969 (31), ki je bil vzorec za zakon KAG Brandenburg in je nadomestil zakon PrKAG iz leta 1906. Vsebina zakona KAG Brandenburg kljub potrebni prilagoditvi terminologije (glej uvodno izjavo 128 tega sklepa) ostaja enaka vsebini zakona PrKAG. Poudariti je treba, da tudi zakoni o občinskih dajatvah drugih zveznih dežel temeljijo na zakonu PrKAG, ki so ga tudi nadomestili (npr. Porenje-Pfalška, Schleswig Holstein, Hessen). |
| --- | --- |

(132)

Nemčija zato meni, da današnji zakoni o občinskih dajatvah starih nemških zveznih dežel pomenijo nadaljevanje določb zakona PrKAG. Nemčija navaja, da je za namene tega primera zlasti pomembno preveriti Zakon o občinskih dajatvah zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija iz leta 1969 (31), ki je bil vzorec za zakon KAG Brandenburg in je nadomestil zakon PrKAG iz leta 1906. Vsebina zakona KAG Brandenburg kljub potrebni prilagoditvi terminologije (glej uvodno izjavo 128 tega sklepa) ostaja enaka vsebini zakona PrKAG. Poudariti je treba, da tudi zakoni o občinskih dajatvah drugih zveznih dežel temeljijo na zakonu PrKAG, ki so ga tudi nadomestili (npr. Porenje-Pfalška, Schleswig Holstein, Hessen).

Podargument (c):

| (133) | Nemčija meni, da ima zakon KAG Brandenburg zaradi povojne delitve Nemčije poseben status. V letih po nastanku Nemške demokratične republike (NDR) se je končalo občinsko samoupravljanje z neodvisnim področjem delovanja v Brandenburgu in drugih vzhodnonemških zveznih deželah. Predpisi so se sprejemali na ravni osrednje vlade. Vendar se je z Zakonom o občinski ustavi (32) z dne 17. maja 1990 (sprejela ga je skupščina NDR pred združitvijo obeh Nemčij 3. oktobra 1990) spet uvedla občinska samouprava in določeno je bilo, da morajo občine stroške delovanja kriti iz lastnih virov. Zato so občine dobile pravico do pobiranja plačil in dajatev za zagotavljanje storitev. |
| --- | --- |

(133)

Nemčija meni, da ima zakon KAG Brandenburg zaradi povojne delitve Nemčije poseben status. V letih po nastanku Nemške demokratične republike (NDR) se je končalo občinsko samoupravljanje z neodvisnim področjem delovanja v Brandenburgu in drugih vzhodnonemških zveznih deželah. Predpisi so se sprejemali na ravni osrednje vlade. Vendar se je z Zakonom o občinski ustavi (32) z dne 17. maja 1990 (sprejela ga je skupščina NDR pred združitvijo obeh Nemčij 3. oktobra 1990) spet uvedla občinska samouprava in določeno je bilo, da morajo občine stroške delovanja kriti iz lastnih virov. Zato so občine dobile pravico do pobiranja plačil in dajatev za zagotavljanje storitev.

| (134) | Zakon KAG Brandenburg z dne 27. junija 1991 je temeljil na Zakonu o občinskih dajatvah dežele Severno Porenje-Vestfalija in je imel praktično enake določbe. |
| --- | --- |

(134)

Zakon KAG Brandenburg z dne 27. junija 1991 je temeljil na Zakonu o občinskih dajatvah dežele Severno Porenje-Vestfalija in je imel praktično enake določbe.

| (135) | Nemčija navaja, da kljub različnemu razvoju zakonodaje nekdanje NDR različna obravnava zakonov o občinskih dajatvah vzhodnonemških dežel in zakonov o občinskih dajatvah zahodnonemških dežel ne bi bila pravična. Jasno je, da zakon KAG Brandenburg sledi pravni tradiciji zakona PrKAG in se odmika od pravne dediščine nekdanje NDR. Prav tako ni institucionalne kontinuitete med sistemom čiščenja (odpadnih) voda v NDR in sedanjim brandenburškim sistemom čiščenja odpadnih voda. Zakon o občinski ustavi z dne 17. maja 1990 je bil podlaga za uzakonitev zakonov o občinskih dajatvah v novih zveznih deželah. Ti zakoni so bili podobni zakonom starih zveznih dežel, ki pa izhajajo iz zakona PrKAG. To je bila neizogibna posledica pridružitve novih zveznih dežel Zvezni republiki Nemčiji v skladu z ustavo (33). To je še posebej razvidno iz razvoja zakona KAG Brandenburg, kot je opisano zgoraj. Zakon KAG Brandenburg je skladen s pravno tradicijo Zakona o občinskih dajatvah dežele Severno Porenje-Vestfalija in zakonom PrKAG. Delitev Nemčije in posledična prekinitev pravnega razvoja v vzhodnonemških deželah ne smeta voditi k slabšemu položaju v okviru razlage zakona KAG Brandenburg. |
| --- | --- |

(135)

Nemčija navaja, da kljub različnemu razvoju zakonodaje nekdanje NDR različna obravnava zakonov o občinskih dajatvah vzhodnonemških dežel in zakonov o občinskih dajatvah zahodnonemških dežel ne bi bila pravična. Jasno je, da zakon KAG Brandenburg sledi pravni tradiciji zakona PrKAG in se odmika od pravne dediščine nekdanje NDR. Prav tako ni institucionalne kontinuitete med sistemom čiščenja (odpadnih) voda v NDR in sedanjim brandenburškim sistemom čiščenja odpadnih voda. Zakon o občinski ustavi z dne 17. maja 1990 je bil podlaga za uzakonitev zakonov o občinskih dajatvah v novih zveznih deželah. Ti zakoni so bili podobni zakonom starih zveznih dežel, ki pa izhajajo iz zakona PrKAG. To je bila neizogibna posledica pridružitve novih zveznih dežel Zvezni republiki Nemčiji v skladu z ustavo (33). To je še posebej razvidno iz razvoja zakona KAG Brandenburg, kot je opisano zgoraj. Zakon KAG Brandenburg je skladen s pravno tradicijo Zakona o občinskih dajatvah dežele Severno Porenje-Vestfalija in zakonom PrKAG. Delitev Nemčije in posledična prekinitev pravnega razvoja v vzhodnonemških deželah ne smeta voditi k slabšemu položaju v okviru razlage zakona KAG Brandenburg.

| (136) | Zato med zakonoma KAG Brandenburg in PrKAG obstaja zgodovinska kontinuiteta. |
| --- | --- |

(136)

Zato med zakonoma KAG Brandenburg in PrKAG obstaja zgodovinska kontinuiteta.

| (137) | Nemčija nadalje navaja, da sta načeli enakovrednosti in povračila stroškov obstajali že pred začetkom veljavnosti Pogodbe EGS leta 1958. Načelo enakovrednosti določa, da mora biti dajatev sorazmerna s storitvijo, ki jo zagotavlja javni organ. To je del koncepta vladavine prava, ki je sestavni del nemške ustave. Načelo povračila stroškov izhaja iz zakona PrKAG. Čeprav se to načelo ne bi uporabljalo dosledno v vseh izračunih dajatev, prihodki občine od dajatev ne bi bistveno presegali njenih stroškov. |
| --- | --- |

(137)

Nemčija nadalje navaja, da sta načeli enakovrednosti in povračila stroškov obstajali že pred začetkom veljavnosti Pogodbe EGS leta 1958. Načelo enakovrednosti določa, da mora biti dajatev sorazmerna s storitvijo, ki jo zagotavlja javni organ. To je del koncepta vladavine prava, ki je sestavni del nemške ustave. Načelo povračila stroškov izhaja iz zakona PrKAG. Čeprav se to načelo ne bi uporabljalo dosledno v vseh izračunih dajatev, prihodki občine od dajatev ne bi bistveno presegali njenih stroškov.

Upoštevanje načela varstva legitimnih pričakovanj in splošnega načela enake obravnave

| (138) | Nemčija še navaja, da bi bila, če bi Komisija odločila, da pristojbine, zaračunane podjetju Propapier, vsebujejo pomoč za poslovanje, izterjava teh elementov pomoči v nasprotju z načelom varstva legitimnih pričakovanj in splošnim načelom enake obravnave. |
| --- | --- |

(138)

Nemčija še navaja, da bi bila, če bi Komisija odločila, da pristojbine, zaračunane podjetju Propapier, vsebujejo pomoč za poslovanje, izterjava teh elementov pomoči v nasprotju z načelom varstva legitimnih pričakovanj in splošnim načelom enake obravnave.

| (139) | Načelo varstva legitimnih pričakovanj pomeni, da (1) je moral organ Unije ustvariti upravičena pričakovanja in da (2) preudaren gospodarski subjekt ne bi mogel predvidevati sprejetja ukrepa, ki bi lahko vplival na njegove interese. |
| --- | --- |

(139)

Načelo varstva legitimnih pričakovanj pomeni, da (1) je moral organ Unije ustvariti upravičena pričakovanja in da (2) preudaren gospodarski subjekt ne bi mogel predvidevati sprejetja ukrepa, ki bi lahko vplival na njegove interese.

| (140) | Glede na to, da shema Gemeinschaftsaufgabe (odobrena z odločbo v zadevi N 644e/02) ni bila označena kot pomoč, bi lahko podjetje Propapier upravičeno pričakovalo, da ni deležno državne pomoči. Prej ni bilo nobenega dvoma o združljivosti teh ukrepov z zakonodajo Unije, saj Evropska komisija ni preiskovala nobenih podobnih ukrepov. |
| --- | --- |

(140)

Glede na to, da shema Gemeinschaftsaufgabe (odobrena z odločbo v zadevi N 644e/02) ni bila označena kot pomoč, bi lahko podjetje Propapier upravičeno pričakovalo, da ni deležno državne pomoči. Prej ni bilo nobenega dvoma o združljivosti teh ukrepov z zakonodajo Unije, saj Evropska komisija ni preiskovala nobenih podobnih ukrepov.

| (141) | Izterjava elementa pomoči, ki ni vključen v te pristojbine, po ugotovitvi, da pristojbine pomenijo pomoč za poslovanje, bi prav tako bila v nasprotju z načelom enake obravnave, ki določa, da je treba enaka dejstva obravnavati na enak način. Izterjava bi konkurentom podjetja Propapier dala prednost. |
| --- | --- |

(141)

Izterjava elementa pomoči, ki ni vključen v te pristojbine, po ugotovitvi, da pristojbine pomenijo pomoč za poslovanje, bi prav tako bila v nasprotju z načelom enake obravnave, ki določa, da je treba enaka dejstva obravnavati na enak način. Izterjava bi konkurentom podjetja Propapier dala prednost.

4.3   PRIPOMBE NEMŠKIH OBČINSKIH ZDRUŽENJ IN VKU

| (142) | Nemška občinska združenja in VKU v celoti sprejemajo pripombe Nemčije z dne 28. januarja 2011, pri katerih so tudi sodelovali. Še posebej se sklicujejo na pripombe v zvezi s tem, da je čiščenje odpadnih voda v Nemčiji neodvisna negospodarska naloga občin. Slednje organizirajo in financirajo to nalogo v okviru z ustavo določene lokalne samouprave, in sicer v interesu državljanov. |
| --- | --- |

(142)

Nemška občinska združenja in VKU v celoti sprejemajo pripombe Nemčije z dne 28. januarja 2011, pri katerih so tudi sodelovali. Še posebej se sklicujejo na pripombe v zvezi s tem, da je čiščenje odpadnih voda v Nemčiji neodvisna negospodarska naloga občin. Slednje organizirajo in financirajo to nalogo v okviru z ustavo določene lokalne samouprave, in sicer v interesu državljanov.

| (143) | Nemška občinska združenja in VKU pojasnjujejo, da je člen 6(2)(5) zakona KAG Brandenburg, v skladu s katerim morajo pristojbine za čistilno napravo odpadnih voda kriti stroške, pripisane obresti in amortizacijo, vendar se pri izračunu obresti na vloženi kapital ne smejo upoštevati subvencije, v interesu potrošnika. Ker subvencije tretjih strani ne pomenijo lastnega vloženega kapitala občin, potrošniki občinam ne bi smeli plačevati obresti za te subvencije. |
| --- | --- |

(143)

Nemška občinska združenja in VKU pojasnjujejo, da je člen 6(2)(5) zakona KAG Brandenburg, v skladu s katerim morajo pristojbine za čistilno napravo odpadnih voda kriti stroške, pripisane obresti in amortizacijo, vendar se pri izračunu obresti na vloženi kapital ne smejo upoštevati subvencije, v interesu potrošnika. Ker subvencije tretjih strani ne pomenijo lastnega vloženega kapitala občin, potrošniki občinam ne bi smeli plačevati obresti za te subvencije.

5.   OCENA UKREPA V SKLADU S PRAVILI O DRŽAVNI POMOČI

| (144) | Zadevni ukrepi so državna pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) pomoč mora dodeliti država članica ali mora izhajati iz državnih sredstev, (ii) pomoč mora podjetjem dajati gospodarsko prednost, (iii) prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Obstoj državne pomoči se določi, ko so pogoji iz člena 107(1) PDEU kumulativno izpolnjeni. |
| --- | --- |

(144)

Zadevni ukrepi so državna pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) pomoč mora dodeliti država članica ali mora izhajati iz državnih sredstev, (ii) pomoč mora podjetjem dajati gospodarsko prednost, (iii) prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Obstoj državne pomoči se določi, ko so pogoji iz člena 107(1) PDEU kumulativno izpolnjeni.

| (145) | V sklepu o začetku postopka je nesporno navedeno, da vsi zadevni ukrepi vključujejo uporabo državnih sredstev ter da bi lahko izkrivljali konkurenco in trgovino na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(145)

V sklepu o začetku postopka je nesporno navedeno, da vsi zadevni ukrepi vključujejo uporabo državnih sredstev ter da bi lahko izkrivljali konkurenco in trgovino na notranjem trgu.

| (146) | Komisija se zaveda, da je treba v zvezi z elementi pritožbe razlikovati med (1) domnevno državno pomočjo za podjetje Propapier v obliki namenskih infrastrukturnih ukrepov (izgradnja čistilne naprave odpadnih voda in drugi infrastrukturni projekti v novem delu industrijskega parka, v katerem je novi obrat podjetja Propapier) in (2) domnevno pomočjo za podjetje Propapier v obliki nižjih pristojbin za čiščenje odpadnih voda. |
| --- | --- |

(146)

Komisija se zaveda, da je treba v zvezi z elementi pritožbe razlikovati med (1) domnevno državno pomočjo za podjetje Propapier v obliki namenskih infrastrukturnih ukrepov (izgradnja čistilne naprave odpadnih voda in drugi infrastrukturni projekti v novem delu industrijskega parka, v katerem je novi obrat podjetja Propapier) in (2) domnevno pomočjo za podjetje Propapier v obliki nižjih pristojbin za čiščenje odpadnih voda.

5.1   ALI SO JAVNO FINANCIRANI INFRASTRUKTURNI PROJEKTI SPLOŠNA INFRASTRUKTURA ALI INFRASTRUKTURA, NAMENJENA LE ZA PODJETJE PROPAPIER?

| (147) | Komisija je v preteklosti menila, da lahko javni organi pomagajo pri razvoju območij. Tako lahko na primer financirajo naložbe v infrastrukturo, ki bo koristila vsem prebivalcem. Poleg tega Komisija meni, da razlog za postavitev take infrastrukture ni pomemben, če je infrastruktura v interesu celotne lokalne skupnosti. Če pa bo infrastruktura služila le potrebam zasebnega podjetja, mora stroške financiranja nositi zasebno podjetje. To izhaja iz dejstva, da Komisija v primeru državne pomoči prouči učinek zadevnih ukrepov v praksi, ne pa zasledovanih ciljev. V zadevnem primeru zato Komisija meni, da je treba proučiti, katera infrastruktura koristi celotni skupnosti (tudi podjetju Propapier) in katera zgolj podjetju Propapier. Slednje mora financirati infrastrukturo, ki koristi le njemu (34). |
| --- | --- |

(147)

Komisija je v preteklosti menila, da lahko javni organi pomagajo pri razvoju območij. Tako lahko na primer financirajo naložbe v infrastrukturo, ki bo koristila vsem prebivalcem. Poleg tega Komisija meni, da razlog za postavitev take infrastrukture ni pomemben, če je infrastruktura v interesu celotne lokalne skupnosti. Če pa bo infrastruktura služila le potrebam zasebnega podjetja, mora stroške financiranja nositi zasebno podjetje. To izhaja iz dejstva, da Komisija v primeru državne pomoči prouči učinek zadevnih ukrepov v praksi, ne pa zasledovanih ciljev. V zadevnem primeru zato Komisija meni, da je treba proučiti, katera infrastruktura koristi celotni skupnosti (tudi podjetju Propapier) in katera zgolj podjetju Propapier. Slednje mora financirati infrastrukturo, ki koristi le njemu (34).

| (148) | Komisija opaža, da parkirišča, ceste in kanala Oder-Spree ne upravljajo podjetja v smislu konkurenčnega prava Unije, saj je njihova uporaba brezplačna. Zato v tem primeru vprašanje državne pomoči za lastnike in upravljavce te infrastrukture ne obstaja. |
| --- | --- |

(148)

Komisija opaža, da parkirišča, ceste in kanala Oder-Spree ne upravljajo podjetja v smislu konkurenčnega prava Unije, saj je njihova uporaba brezplačna. Zato v tem primeru vprašanje državne pomoči za lastnike in upravljavce te infrastrukture ne obstaja.

5.1.1   Parkirišče

| (149) | Pritožnik navaja, da je lokacija parkirišča neprimerna in preveč oddaljena, da bi služila drugim mestnim poslovnim lokacijam in občini omogočila zaprtje parkirišč za tovornjake v mestnem središču. Nemčija dejansko ni dokazala nasprotnega, vendar dejstvo, da je parkirišče v neposredni bližini določenega podjetja, še ne pomeni, da je namenjeno temu podjetju ali da ima največjo korist od parkirišča ravno to podjetje. Znak, ki ga omenja pritožnik (glej uvodno izjavo 46) in ki označuje parkirna mesta za tovornjake, namenjene v elektrarno, je bil v uporabi le začasno, in sicer med izvajanjem gradbenih del v elektrarni, ki so bila zaključena konec marca 2011. Komisija upošteva, da je parkirišče prosto dostopno, dostop do njega pa je označen ob javni cesti brez omemb določenega podjetja. To, ali zagotavlja počivališča ali ne, ni pomembno za opredelitev kot javna infrastruktura. |
| --- | --- |

(149)

Pritožnik navaja, da je lokacija parkirišča neprimerna in preveč oddaljena, da bi služila drugim mestnim poslovnim lokacijam in občini omogočila zaprtje parkirišč za tovornjake v mestnem središču. Nemčija dejansko ni dokazala nasprotnega, vendar dejstvo, da je parkirišče v neposredni bližini določenega podjetja, še ne pomeni, da je namenjeno temu podjetju ali da ima največjo korist od parkirišča ravno to podjetje. Znak, ki ga omenja pritožnik (glej uvodno izjavo 46) in ki označuje parkirna mesta za tovornjake, namenjene v elektrarno, je bil v uporabi le začasno, in sicer med izvajanjem gradbenih del v elektrarni, ki so bila zaključena konec marca 2011. Komisija upošteva, da je parkirišče prosto dostopno, dostop do njega pa je označen ob javni cesti brez omemb določenega podjetja. To, ali zagotavlja počivališča ali ne, ni pomembno za opredelitev kot javna infrastruktura.

| (150) | Nemčija je predložila dovolj dokazov, da parkirišče ni bilo zgrajeno posebej za podjetje Propapier, temveč je bilo del načrta gospodarskega razvoja industrijskega parka. Poleg tega ima podjetje Propapier zasebno parkirišče za 27 tovornjakov in 213 avtomobilov. Načrtuje pa še dodatnih 120 parkirnih mest za avtomobile (gradbeno dovoljenje je že bilo izdano). Nemčija je že v času sklepa o začetku postopka potrdila, da parkirišče podjetja Propapier zadostuje za vsa vozila zaposlenih, dobaviteljev in obiskovalcev. |
| --- | --- |

(150)

Nemčija je predložila dovolj dokazov, da parkirišče ni bilo zgrajeno posebej za podjetje Propapier, temveč je bilo del načrta gospodarskega razvoja industrijskega parka. Poleg tega ima podjetje Propapier zasebno parkirišče za 27 tovornjakov in 213 avtomobilov. Načrtuje pa še dodatnih 120 parkirnih mest za avtomobile (gradbeno dovoljenje je že bilo izdano). Nemčija je že v času sklepa o začetku postopka potrdila, da parkirišče podjetja Propapier zadostuje za vsa vozila zaposlenih, dobaviteljev in obiskovalcev.

| (151) | Na podlagi navedenega Komisija potrjuje predhodno stališče, navedeno v sklepu o začetku postopka, in sklene, da parkirišče ni namenjeno podjetju Propapier in ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(151)

Na podlagi navedenega Komisija potrjuje predhodno stališče, navedeno v sklepu o začetku postopka, in sklene, da parkirišče ni namenjeno podjetju Propapier in ne vključuje državne pomoči.

5.1.2   Cesta

| (152) | Cesta je javna. Je del splošnega razvoja industrijskega območja in je bila načrtovana že leta 1993, tj. veliko pred načrti podjetja Propapier o obratu na tem območju. V nasprotju z navedbami pritožnika se cesta ne konča nekaj metrov za papirnico podjetja Propapier, temveč povezuje sedanje industrijsko območje ob kanalu Oder-Spree in njegov novi severni del z avtocesto B-112. Zadnji odsek ceste je bil dokončan leta 2013. Nova cesta lahko služi tudi drugim podjetjem, saj omogoča nadaljnji razvoj za ArcelorMittal in druga industrijska območja. Skrajša lahko čas vožnje za gospodarska in osebna vozila do Frankfurta (Oder), prav tako pa podjetjem v Frankfurtu omogoča boljši dostop do rečne luke v mestu Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(152)

Cesta je javna. Je del splošnega razvoja industrijskega območja in je bila načrtovana že leta 1993, tj. veliko pred načrti podjetja Propapier o obratu na tem območju. V nasprotju z navedbami pritožnika se cesta ne konča nekaj metrov za papirnico podjetja Propapier, temveč povezuje sedanje industrijsko območje ob kanalu Oder-Spree in njegov novi severni del z avtocesto B-112. Zadnji odsek ceste je bil dokončan leta 2013. Nova cesta lahko služi tudi drugim podjetjem, saj omogoča nadaljnji razvoj za ArcelorMittal in druga industrijska območja. Skrajša lahko čas vožnje za gospodarska in osebna vozila do Frankfurta (Oder), prav tako pa podjetjem v Frankfurtu omogoča boljši dostop do rečne luke v mestu Eisenhüttenstadt.

| (153) | Komisija zato potrjuje predhodno stališče, navedeno v sklepu o začetku postopka, in sklene, da cesta ni namenjena podjetju Propapier in ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(153)

Komisija zato potrjuje predhodno stališče, navedeno v sklepu o začetku postopka, in sklene, da cesta ni namenjena podjetju Propapier in ne vključuje državne pomoči.

5.1.3   Širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree

| (154) | Pritožnik je v svoji pritožbi navedel, da so bila infrastrukturna dela za širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree izključno namenjena podjetju Propapier in so vključevala državno pomoč za podjetje Propapier. Mesto Eisenhüttenstadt je leta 2008 razširilo industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, da bi privabilo podjetja. Od leta 2003 so vzdolž kanala (ki je del vseevropskega omrežja TEN) zgradili zapornice. Vendar ni nobenih znakov vzročne zveze med infrastrukturnimi deli in vzpostavitvijo obrata podjetja Propapier ali znakov, da bi ta dela podjetju Propapier dajala selektivno prednost. Komisija se strinja z Nemčijo, da je širjenje/poglabljanje kanala Oder-Spree del nujnih rednih vzdrževalnih del plovnih poti. |
| --- | --- |

(154)

Pritožnik je v svoji pritožbi navedel, da so bila infrastrukturna dela za širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree izključno namenjena podjetju Propapier in so vključevala državno pomoč za podjetje Propapier. Mesto Eisenhüttenstadt je leta 2008 razširilo industrijski park „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“, da bi privabilo podjetja. Od leta 2003 so vzdolž kanala (ki je del vseevropskega omrežja TEN) zgradili zapornice. Vendar ni nobenih znakov vzročne zveze med infrastrukturnimi deli in vzpostavitvijo obrata podjetja Propapier ali znakov, da bi ta dela podjetju Propapier dajala selektivno prednost. Komisija se strinja z Nemčijo, da je širjenje/poglabljanje kanala Oder-Spree del nujnih rednih vzdrževalnih del plovnih poti.

| (155) | Komisija zato potrjuje svoje predhodno stališče, navedeno v sklepu o začetku postopka, in sklene, da širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree ne pomeni selektivne prednosti za podjetje Propapier in ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(155)

Komisija zato potrjuje svoje predhodno stališče, navedeno v sklepu o začetku postopka, in sklene, da širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree ne pomeni selektivne prednosti za podjetje Propapier in ne vključuje državne pomoči.

5.1.4   Čistilna naprava za odpadno vodo

| (156) | Komisija upošteva, da so zmogljivosti obstoječe infrastrukture za čiščenje odpadnih voda zunaj razširjenega industrijskega območja Oder-Spree omejene. Proste zmogljivosti obstoječe čistilne naprave odpadnih voda v mestu Eisenhüttenstadt bi lahko zadostile potrebam enega manjšega dodatnega vlagatelja, ne bi pa zadostovale potrebam novega večjega vlagatelja ali več manjših vlagateljev na območju. |
| --- | --- |

(156)

Komisija upošteva, da so zmogljivosti obstoječe infrastrukture za čiščenje odpadnih voda zunaj razširjenega industrijskega območja Oder-Spree omejene. Proste zmogljivosti obstoječe čistilne naprave odpadnih voda v mestu Eisenhüttenstadt bi lahko zadostile potrebam enega manjšega dodatnega vlagatelja, ne bi pa zadostovale potrebam novega večjega vlagatelja ali več manjših vlagateljev na območju.

| (157) | Komisija tudi upošteva, da čistilna naprava odpadnih voda TAZV ni bila zgrajena posebej za podjetje Propapier. Izgradnja je bila načrtovana že v okviru drugih morebitnih naložb v obdobju 2004‒2006, tj. veliko pred prihodom podjetja Propapier. Nemčija je predložila dokaze o tem, da je bila čistilna naprava načrtovana v okviru gospodarskega razvoja industrijskega parka „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“. Nemčija je predložila dokaze tudi o tem, da je bilo izvedenih več promocijskih kampanj za privabljanje vlagateljev v razširjeno industrijsko območje ob kanalu Oder-Spree, ki pa doslej še niso bile uspešne, saj regionalnim oblastem še ni uspelo privabiti dodatnih vlagateljev (razen podjetij Propapier, EnBW in 5N PV). |
| --- | --- |

(157)

Komisija tudi upošteva, da čistilna naprava odpadnih voda TAZV ni bila zgrajena posebej za podjetje Propapier. Izgradnja je bila načrtovana že v okviru drugih morebitnih naložb v obdobju 2004‒2006, tj. veliko pred prihodom podjetja Propapier. Nemčija je predložila dokaze o tem, da je bila čistilna naprava načrtovana v okviru gospodarskega razvoja industrijskega parka „Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal“. Nemčija je predložila dokaze tudi o tem, da je bilo izvedenih več promocijskih kampanj za privabljanje vlagateljev v razširjeno industrijsko območje ob kanalu Oder-Spree, ki pa doslej še niso bile uspešne, saj regionalnim oblastem še ni uspelo privabiti dodatnih vlagateljev (razen podjetij Propapier, EnBW in 5N PV).

| (158) | Čeprav je čistilna naprava odpadnih voda tehnično ‒ zaradi anaerobne prve faze čiščenja ‒ zasnovana za čiščenje odpadnih voda velikih industrijskih onesnaževalcev, kot so proizvajalci kartona za embalažo iz recikliranih vlaken, bi bila anaerobna prva faza čiščenja primerna tudi za druge uporabnike, ki izpuščajo tehnološko odpadno vodo z visoko stopnjo organskega onesnaženja, kot so podjetja iz industrije pijač in prehrambne industrije. Poleg tega čistilne naprave odpadnih voda, ki imajo anaerobno prvo fazo čiščenja, za tehnološko odpadno vodo z visoko stopnjo organskega onesnaženja nudijo več gospodarskih in okoljskih prednosti. |
| --- | --- |

(158)

Čeprav je čistilna naprava odpadnih voda tehnično ‒ zaradi anaerobne prve faze čiščenja ‒ zasnovana za čiščenje odpadnih voda velikih industrijskih onesnaževalcev, kot so proizvajalci kartona za embalažo iz recikliranih vlaken, bi bila anaerobna prva faza čiščenja primerna tudi za druge uporabnike, ki izpuščajo tehnološko odpadno vodo z visoko stopnjo organskega onesnaženja, kot so podjetja iz industrije pijač in prehrambne industrije. Poleg tega čistilne naprave odpadnih voda, ki imajo anaerobno prvo fazo čiščenja, za tehnološko odpadno vodo z visoko stopnjo organskega onesnaženja nudijo več gospodarskih in okoljskih prednosti.

| (159) | Čeprav čistilna naprava v sedanji velikosti služi predvsem potrebam podjetja Propapier, jo pod enakimi pogoji uporabljata tudi dve drugi podjetji na območju. Modularna zasnova čistilne naprave omogoča razširitev za dodatne uporabnike. Tudi brez modularne razširitve je sedaj dodatnim vlagateljem na voljo približno [20 do 40] % prostih zmogljivosti z možnostjo podvojitve sedanjih skupnih zmogljivosti (glej uvodne izjave 80 do 84). Čistilna naprava odpadnih voda je na voljo vsem uporabnikom brez razlikovanja, pri čemer se morajo novi vlagatelji v skladu z zakonodajo povezati s čistilno napravo in jo uporabljati, primerna pa je tudi za čiščenje odpadnih voda iz podjetij, ki se ne ukvarjajo s proizvodnjo papirja. |
| --- | --- |

(159)

Čeprav čistilna naprava v sedanji velikosti služi predvsem potrebam podjetja Propapier, jo pod enakimi pogoji uporabljata tudi dve drugi podjetji na območju. Modularna zasnova čistilne naprave omogoča razširitev za dodatne uporabnike. Tudi brez modularne razširitve je sedaj dodatnim vlagateljem na voljo približno [20 do 40] % prostih zmogljivosti z možnostjo podvojitve sedanjih skupnih zmogljivosti (glej uvodne izjave 80 do 84). Čistilna naprava odpadnih voda je na voljo vsem uporabnikom brez razlikovanja, pri čemer se morajo novi vlagatelji v skladu z zakonodajo povezati s čistilno napravo in jo uporabljati, primerna pa je tudi za čiščenje odpadnih voda iz podjetij, ki se ne ukvarjajo s proizvodnjo papirja.

| (160) | Komisija meni, da to, da čistilno napravo sedaj uporablja predvsem podjetje Propapier (v povprečju [< 70] % in največ [< 70] %), še ne pomeni nujno, da je namenska infrastruktura, saj je njena modularna zasnova z ekonomskega vidika smiselna v časih omejenih javnih proračunov. V nasprotju z navedbami pritožnika stroški podvojitve zmogljivosti čistilne naprave TAZV, ki jih Nemčija ocenjuje na manj kot polovico prvotnih investicijskih stroškov, kažejo, da modularna zasnova omogoča uresničenje ekonomije obsega. |
| --- | --- |

(160)

Komisija meni, da to, da čistilno napravo sedaj uporablja predvsem podjetje Propapier (v povprečju [< 70] % in največ [< 70] %), še ne pomeni nujno, da je namenska infrastruktura, saj je njena modularna zasnova z ekonomskega vidika smiselna v časih omejenih javnih proračunov. V nasprotju z navedbami pritožnika stroški podvojitve zmogljivosti čistilne naprave TAZV, ki jih Nemčija ocenjuje na manj kot polovico prvotnih investicijskih stroškov, kažejo, da modularna zasnova omogoča uresničenje ekonomije obsega.

| (161) | Dejstvo, da je bila regionalna pomoč za izgradnjo čistilne naprave dodeljena pod pogojem naselitve glavnega vlagatelja, v tem primeru podjetja Propapier, v novem delu industrijskega parka, je po mnenju Komisije dobro javno upravljanje redkih virov, saj je smiselno, da se ne gradi velika javna infrastruktura brez zagotovitve, da se bo tudi uporabljala, in da se ne predimenzionira. |
| --- | --- |

(161)

Dejstvo, da je bila regionalna pomoč za izgradnjo čistilne naprave dodeljena pod pogojem naselitve glavnega vlagatelja, v tem primeru podjetja Propapier, v novem delu industrijskega parka, je po mnenju Komisije dobro javno upravljanje redkih virov, saj je smiselno, da se ne gradi velika javna infrastruktura brez zagotovitve, da se bo tudi uporabljala, in da se ne predimenzionira.

| (162) | Navedbo, da imajo papirnice običajno lastne čistilne naprave odpadnih voda, je mogoče zavrniti na podlagi podatkov, ki jih je predložila Nemčija. Res je, da imajo podjetja v papirni industriji in tudi drugih industrijah lastne naprave za (predhodno) čiščenje odpadnih voda, vendar to samo po sebi še ne pomeni, da v primerih, ko industrijski uporabniki uporabljajo občinsko čistilno napravo, država uporabnikom daje prednost, saj uporabniki s pristojbinami krijejo stroške čistilnih naprav. |
| --- | --- |

(162)

Navedbo, da imajo papirnice običajno lastne čistilne naprave odpadnih voda, je mogoče zavrniti na podlagi podatkov, ki jih je predložila Nemčija. Res je, da imajo podjetja v papirni industriji in tudi drugih industrijah lastne naprave za (predhodno) čiščenje odpadnih voda, vendar to samo po sebi še ne pomeni, da v primerih, ko industrijski uporabniki uporabljajo občinsko čistilno napravo, država uporabnikom daje prednost, saj uporabniki s pristojbinami krijejo stroške čistilnih naprav.

| (163) | Komisija zato sklene, da je čistilna naprava odpadnih voda splošna infrastruktura, zaradi česar subvencija za TAZV ne pomeni pomoči za naložbe za podjetje Propapier. Za razliko od parkirišča, ceste in kanala Oder-Spree upravljavec čistilne naprave odpadnih voda izvaja gospodarsko dejavnost, saj na trgu za plačilo zagotavlja storitev (čiščenje odpadnih voda). Komisija je ugotovila, da bi vsaka pomoč, dodeljena TAZV, v vsakem primeru pomenila obstoječo pomoč (uvodne izjave 51 do 57 sklepa o začetku postopka). Zato v okviru tega sklepa morebitne pomoči za TAZV ni treba nadalje oceniti. |
| --- | --- |

(163)

Komisija zato sklene, da je čistilna naprava odpadnih voda splošna infrastruktura, zaradi česar subvencija za TAZV ne pomeni pomoči za naložbe za podjetje Propapier. Za razliko od parkirišča, ceste in kanala Oder-Spree upravljavec čistilne naprave odpadnih voda izvaja gospodarsko dejavnost, saj na trgu za plačilo zagotavlja storitev (čiščenje odpadnih voda). Komisija je ugotovila, da bi vsaka pomoč, dodeljena TAZV, v vsakem primeru pomenila obstoječo pomoč (uvodne izjave 51 do 57 sklepa o začetku postopka). Zato v okviru tega sklepa morebitne pomoči za TAZV ni treba nadalje oceniti.

| (164) | Komisija torej sklene, da različni infrastrukturni projekti, financirani iz državnih sredstev v novem delu industrijskega parka, v katerem je obrat podjetja Propapier, niso izključno namenjeni papirnici ter se zato ne bi smeli šteti za namensko infrastrukturo in državno pomoč za podjetje Propapier. To pomeni, da te naložbe, ki so prejele pomoč, ne pomenijo enotnega naložbenega projekta v smislu odstavka 60 smernic o državni regionalni pomoči z regionalno pomočjo za naložbe za papirnico podjetja Propapier, odobreno v končni odločbi v zadevi SA.23827 (2013/C) (glej opombo 4). Zato na oceno pomoči za naložbe za podjetje Propapier, ki je bila predmet navedene odločbe, ta sklep ne vpliva. |
| --- | --- |

(164)

Komisija torej sklene, da različni infrastrukturni projekti, financirani iz državnih sredstev v novem delu industrijskega parka, v katerem je obrat podjetja Propapier, niso izključno namenjeni papirnici ter se zato ne bi smeli šteti za namensko infrastrukturo in državno pomoč za podjetje Propapier. To pomeni, da te naložbe, ki so prejele pomoč, ne pomenijo enotnega naložbenega projekta v smislu odstavka 60 smernic o državni regionalni pomoči z regionalno pomočjo za naložbe za papirnico podjetja Propapier, odobreno v končni odločbi v zadevi SA.23827 (2013/C) (glej opombo 4). Zato na oceno pomoči za naložbe za podjetje Propapier, ki je bila predmet navedene odločbe, ta sklep ne vpliva.

5.2   ALI NIŽJE PRISTOJBINE ZA UPORABO ČISTILNE NAPRAVE ODPADNIH VODA POMENIJO DRŽAVNO POMOČ?

| (165) | V zvezi z argumentom Nemčije, da v primeru, da bi bil upravljavcu dodeljen ukrep v okviru sheme, za katero je bilo ugotovljeno, da ni pomoč, na uporabnika infrastrukture ne bi bilo mogoče prenesti „pomoči“, Komisija ponovno poudarja, da v odločbi o shemi N 644e/02 ni navedeno, ali so pristojbine, zaračunane za uporabo infrastrukture, državna pomoč za uporabnike infrastrukture. Komisija vztraja pri stališču, izraženem v sklepu o začetku postopka, da ni bila opozorjena na nobene predpise o pristojbinah, ki bi veljali za subvencije po priglašeni shemi, in zato ni mogoče domnevati, da odločba o odobritvi sheme implicitno odobri tudi možno pomoč, katere pravna podlaga bi bil Zakon o občinskih dajatvah. |
| --- | --- |

(165)

V zvezi z argumentom Nemčije, da v primeru, da bi bil upravljavcu dodeljen ukrep v okviru sheme, za katero je bilo ugotovljeno, da ni pomoč, na uporabnika infrastrukture ne bi bilo mogoče prenesti „pomoči“, Komisija ponovno poudarja, da v odločbi o shemi N 644e/02 ni navedeno, ali so pristojbine, zaračunane za uporabo infrastrukture, državna pomoč za uporabnike infrastrukture. Komisija vztraja pri stališču, izraženem v sklepu o začetku postopka, da ni bila opozorjena na nobene predpise o pristojbinah, ki bi veljali za subvencije po priglašeni shemi, in zato ni mogoče domnevati, da odločba o odobritvi sheme implicitno odobri tudi možno pomoč, katere pravna podlaga bi bil Zakon o občinskih dajatvah.

| (166) | Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in ki prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(166)

Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in ki prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom.

| (167) | Poudariti je treba, da se obstoj državne pomoči ugotovi ne glede na to, ali (1) okvirna direktiva EU o vodah in nemška zakonodaja, ki izvaja direktivo, določata povračilo vseh stroškov zagotavljanja storitev čiščenja odpadnih voda ter ali (2) so pristojbine skladne z določbami zadevnih zakonov. To pomeni, da so ukrepi, ki so v celoti skladni z direktivo EU in veljavno nemško zakonodajo, še vedno lahko državna pomoč, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) PDEU (glej uvodno izjavo 144). |
| --- | --- |

(167)

Poudariti je treba, da se obstoj državne pomoči ugotovi ne glede na to, ali (1) okvirna direktiva EU o vodah in nemška zakonodaja, ki izvaja direktivo, določata povračilo vseh stroškov zagotavljanja storitev čiščenja odpadnih voda ter ali (2) so pristojbine skladne z določbami zadevnih zakonov. To pomeni, da so ukrepi, ki so v celoti skladni z direktivo EU in veljavno nemško zakonodajo, še vedno lahko državna pomoč, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) PDEU (glej uvodno izjavo 144).

Državna sredstva in odgovornost

| (168) | Pristojbine za uporabo čistilne naprave odpadnih voda določa in pobira občina v skladu s členom 6 zakona Kommunalabgabengesetz Brandenburg. Določitev višine pristojbin pod ravnjo, ki bi jo zaračunal zasebni vlagatelj, bi za občino pomenila izgubo. |
| --- | --- |

(168)

Pristojbine za uporabo čistilne naprave odpadnih voda določa in pobira občina v skladu s členom 6 zakona Kommunalabgabengesetz Brandenburg. Določitev višine pristojbin pod ravnjo, ki bi jo zaračunal zasebni vlagatelj, bi za občino pomenila izgubo.

| (169) | Zato bi ukrep dodelila država ali bi prišel iz državnih sredstev, kot določa člen 107(1) PDEU, saj bi bil prihodek občine nižji zaradi prednosti za podjetje Propapier. |
| --- | --- |

(169)

Zato bi ukrep dodelila država ali bi prišel iz državnih sredstev, kot določa člen 107(1) PDEU, saj bi bil prihodek občine nižji zaradi prednosti za podjetje Propapier.

| (170) | Če bi višina pristojbin podjetju koristila, bi to bilo mogoče pripisati državi, saj gre za posledico dejanja javnega organa, tj. občine Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(170)

Če bi višina pristojbin podjetju koristila, bi to bilo mogoče pripisati državi, saj gre za posledico dejanja javnega organa, tj. občine Eisenhüttenstadt.

Gospodarska prednost

| (171) | Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka (35), je morala Komisija oceniti, ali višina pristojbin, ki jih podjetje Propapier plačuje za čiščenje odpadnih voda, podjetju daje (selektivno) gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(171)

Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka (35), je morala Komisija oceniti, ali višina pristojbin, ki jih podjetje Propapier plačuje za čiščenje odpadnih voda, podjetju daje (selektivno) gospodarsko prednost.

| (172) | V skladu z ustaljeno sodno prakso pojem „prednosti“ ne zajema le pozitivnih koristi, kot so subvencije, ampak tudi ukrepe, ki v različnih oblikah zmanjšujejo obremenitve, ki jih navadno imajo podjetja, in ki so potemtakem, ne da bi bile subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enak učinek (36). |
| --- | --- |

(172)

V skladu z ustaljeno sodno prakso pojem „prednosti“ ne zajema le pozitivnih koristi, kot so subvencije, ampak tudi ukrepe, ki v različnih oblikah zmanjšujejo obremenitve, ki jih navadno imajo podjetja, in ki so potemtakem, ne da bi bile subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enak učinek (36).

| (173) | V zvezi z zadevnim primerom se zastavlja vprašanje, ali čistilna naprava odpadnih voda podjetju Propapier zaračunava nižje pristojbine, kot bi jih podobno podjetje moralo plačevati pod normalnimi tržnimi pogoji oziroma, z drugimi besedami, ali je višina pristojbin v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. To je po mnenju Komisije mogoče ugotoviti na dva načina:






  — | s primerjavo pristojbin podjetja Propapier z referenčno ceno, ki je običajna za čiščenje odpadnih voda v zadevni državi članici, |
| --- | --- | --- |

(173)

V zvezi z zadevnim primerom se zastavlja vprašanje, ali čistilna naprava odpadnih voda podjetju Propapier zaračunava nižje pristojbine, kot bi jih podobno podjetje moralo plačevati pod normalnimi tržnimi pogoji oziroma, z drugimi besedami, ali je višina pristojbin v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. To je po mnenju Komisije mogoče ugotoviti na dva načina:

—

s primerjavo pristojbin podjetja Propapier z referenčno ceno, ki je običajna za čiščenje odpadnih voda v zadevni državi članici,

| — | s predhodno analizo donosnosti, ki kaže, da bi zasebni upravljavec zaračunal enake pristojbine. |
| --- | --- |

—

s predhodno analizo donosnosti, ki kaže, da bi zasebni upravljavec zaračunal enake pristojbine.

Referenčna cena

| (174) | Glede na ureditev trga, kot jo je opisala Nemčija (glej uvodni izjavi 112 in 113), in ob upoštevanju dejstva, da upravljavci, tudi zasebni, ne morejo prosto določati cen za storitve, saj jih zavezuje zakon KAG Brandenburg, Komisija meni, da ni mogoče določiti referenčnih cen, ki bi jih zasebni upravljavec določil pod normalnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(174)

Glede na ureditev trga, kot jo je opisala Nemčija (glej uvodni izjavi 112 in 113), in ob upoštevanju dejstva, da upravljavci, tudi zasebni, ne morejo prosto določati cen za storitve, saj jih zavezuje zakon KAG Brandenburg, Komisija meni, da ni mogoče določiti referenčnih cen, ki bi jih zasebni upravljavec določil pod normalnimi tržnimi pogoji.

| (175) | Komisija nadalje upošteva, da je Nemčija predložila podatke o cenah, ki jih plačujejo podjetja v sektorju, v katerem je dejavno podjetje Propapier. Čeprav Nemčija trdi, da so referenčne cene, ki jih je predložila, povprečje, ki izraža vse stroške, nič ne kaže na to, ali so te pristojbine vsebovale državno pomoč. Dvomi Komisije o uporabnosti teh podatkov za primerjalno osnovo niso bili zmanjšani. Razlog je predvsem ta, da Komisija meni, da te cene morda kažejo različno stroškovno realnost in lahko vključujejo državno pomoč ali pa tudi ne. |
| --- | --- |

(175)

Komisija nadalje upošteva, da je Nemčija predložila podatke o cenah, ki jih plačujejo podjetja v sektorju, v katerem je dejavno podjetje Propapier. Čeprav Nemčija trdi, da so referenčne cene, ki jih je predložila, povprečje, ki izraža vse stroške, nič ne kaže na to, ali so te pristojbine vsebovale državno pomoč. Dvomi Komisije o uporabnosti teh podatkov za primerjalno osnovo niso bili zmanjšani. Razlog je predvsem ta, da Komisija meni, da te cene morda kažejo različno stroškovno realnost in lahko vključujejo državno pomoč ali pa tudi ne.

Predhodna analiza donosnosti

| (176) | Zaradi neobstoja zanesljivih tržnih meril Komisija meni, da je skladnost transakcije s tržnimi pogoji mogoče ugotoviti na podlagi druge splošno sprejete standardne metode vrednotenja. Komisija meni, da je pri infrastrukturi, ki je odprta za vse in ni namenjena določenemu uporabniku, preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu/preizkus nosilcev dejavnosti na trgu uspešen, če uporabniki infrastrukture s predhodnega vidika prispevajo k povečanju donosnosti upravljavca (37). |
| --- | --- |

(176)

Zaradi neobstoja zanesljivih tržnih meril Komisija meni, da je skladnost transakcije s tržnimi pogoji mogoče ugotoviti na podlagi druge splošno sprejete standardne metode vrednotenja. Komisija meni, da je pri infrastrukturi, ki je odprta za vse in ni namenjena določenemu uporabniku, preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu/preizkus nosilcev dejavnosti na trgu uspešen, če uporabniki infrastrukture s predhodnega vidika prispevajo k povečanju donosnosti upravljavca (37).

| (177) | To velja, ko poslovni dogovor med upravljavcem in posameznim uporabnikom upravljavcu omogoča kritje vseh stroškov iz poslovnega dogovora s primerno stopnjo dobička na podlagi dobrih srednjeročnih pričakovanj (38). |
| --- | --- |

(177)

To velja, ko poslovni dogovor med upravljavcem in posameznim uporabnikom upravljavcu omogoča kritje vseh stroškov iz poslovnega dogovora s primerno stopnjo dobička na podlagi dobrih srednjeročnih pričakovanj (38).

| (178) | Ta ocena bi poleg tega morala upoštevati vse prihodke in vse pričakovane povečane stroške, ki jih ima upravljavec v zvezi z dejavnostjo določenega uporabnika (39). |
| --- | --- |

(178)

Ta ocena bi poleg tega morala upoštevati vse prihodke in vse pričakovane povečane stroške, ki jih ima upravljavec v zvezi z dejavnostjo določenega uporabnika (39).

| (179) | Taki povečani stroški zajemajo vse kategorije izdatkov ali naložb, kot so povečani stroški za osebje, opremo in naložbe, ki so posledica prisotnosti uporabnika (40). Vendar se stroški, ki bi jih upravljavec imel v vsakem primeru ne glede na dogovor z uporabnikom, ne bi smeli upoštevati. |
| --- | --- |

(179)

Taki povečani stroški zajemajo vse kategorije izdatkov ali naložb, kot so povečani stroški za osebje, opremo in naložbe, ki so posledica prisotnosti uporabnika (40). Vendar se stroški, ki bi jih upravljavec imel v vsakem primeru ne glede na dogovor z uporabnikom, ne bi smeli upoštevati.

| (180) | Komisija na podlagi teh dejavnikov meni, da je preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu/preizkus nosilcev dejavnosti na trgu uspešen, tj. nižja pristojbina podjetju Propapier ne daje prednosti iz naslednjih razlogov:






  (a) | Zgoraj je ugotovljeno, da je čistilna naprava odpadnih voda odprta vsem in ni namenjena podjetju Propapier. |
| --- | --- | --- |

(180)

Komisija na podlagi teh dejavnikov meni, da je preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu/preizkus nosilcev dejavnosti na trgu uspešen, tj. nižja pristojbina podjetju Propapier ne daje prednosti iz naslednjih razlogov:

(a)

Zgoraj je ugotovljeno, da je čistilna naprava odpadnih voda odprta vsem in ni namenjena podjetju Propapier.

| (b) | Pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, vključuje stroške obratovanja, stroške vzdrževanja in popravil, stroške dela in stroške upravljanja dajatve, pripisano amortizacijo in tudi pripisane obresti na 20 % investicijskega kapitala, vloženega v čistilno napravo odpadnih voda; zato pristojbina krije vse povečane stroške, ki jih ima upravljavec čistilne naprave v zvezi z dejavnostjo podjetja Propapier. |
| --- | --- |

(b)

Pristojbina, ki jo plačuje podjetje Propapier, vključuje stroške obratovanja, stroške vzdrževanja in popravil, stroške dela in stroške upravljanja dajatve, pripisano amortizacijo in tudi pripisane obresti na 20 % investicijskega kapitala, vloženega v čistilno napravo odpadnih voda; zato pristojbina krije vse povečane stroške, ki jih ima upravljavec čistilne naprave v zvezi z dejavnostjo podjetja Propapier.

| (181) | V zvezi s primerno stopnjo dobička, ki bi jo pristojbine za uporabnika poleg povečanih stroškov še morale kriti, sedanje dajatve krijejo ne le povečane stroške, temveč tudi pripisane obresti na 20 % vloženega kapitala. Čeprav to ni izrecno opredeljeno kot primerni dobiček za namene zgoraj opredeljenega pristopa, ki temelji na povečanih stroških, upravljavcu zagotavlja dodatni prihodek tako, kot bi ga zagotavljal primerni dobiček. |
| --- | --- |

(181)

V zvezi s primerno stopnjo dobička, ki bi jo pristojbine za uporabnika poleg povečanih stroškov še morale kriti, sedanje dajatve krijejo ne le povečane stroške, temveč tudi pripisane obresti na 20 % vloženega kapitala. Čeprav to ni izrecno opredeljeno kot primerni dobiček za namene zgoraj opredeljenega pristopa, ki temelji na povečanih stroških, upravljavcu zagotavlja dodatni prihodek tako, kot bi ga zagotavljal primerni dobiček.

| (182) | Glede na to, da pristojbina ne daje prednosti in zato ne pomeni državne pomoči, Komisiji ni bilo treba proučiti vprašanja, ali pristojbine pomenijo obstoječo pomoč (glej uvodne izjave 123 do 137) ali pomoč za poslovanje (glej uvodno izjavo 26), prav tako pa ji ni bilo treba obravnavati vprašanja združljivosti take pomoči za poslovanje z notranjim trgom. Glede na te ugotovitve lahko Komisija pusti odprto tudi vprašanje, ali bi bila izterjava pristojbin (če bi se izkazalo, da pomenijo pomoč za poslovanje) v nasprotju z načeloma varstva legitimnih pričakovanj in enake obravnave. |
| --- | --- |

(182)

Glede na to, da pristojbina ne daje prednosti in zato ne pomeni državne pomoči, Komisiji ni bilo treba proučiti vprašanja, ali pristojbine pomenijo obstoječo pomoč (glej uvodne izjave 123 do 137) ali pomoč za poslovanje (glej uvodno izjavo 26), prav tako pa ji ni bilo treba obravnavati vprašanja združljivosti take pomoči za poslovanje z notranjim trgom. Glede na te ugotovitve lahko Komisija pusti odprto tudi vprašanje, ali bi bila izterjava pristojbin (če bi se izkazalo, da pomenijo pomoč za poslovanje) v nasprotju z načeloma varstva legitimnih pričakovanj in enake obravnave.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (183) | Komisija je sklenila, da izgradnja čistilne naprave odpadnih voda TAZV, parkirišča in nove ceste ter širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree ne pomenijo namenske infrastrukture. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je sklenila, da izgradnja čistilne naprave odpadnih voda TAZV, parkirišča in nove ceste ter širjenje in poglabljanje kanala Oder-Spree ne pomenijo namenske infrastrukture.

| (184) | Komisija je tudi sklenila, da pristojbine za uporabo čistilne naprave ne vsebujejo državne pomoči. Preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu/preizkus nosilcev dejavnosti na trgu je uspešen, zato podjetju Propapier PM2 GmbH ni bila dana gospodarska prednost ‒ |
| --- | --- |

(184)

Komisija je tudi sklenila, da pristojbine za uporabo čistilne naprave ne vsebujejo državne pomoči. Preizkus zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu/preizkus nosilcev dejavnosti na trgu je uspešen, zato podjetju Propapier PM2 GmbH ni bila dana gospodarska prednost ‒

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Infrastrukturni ukrepi, ki jih je izvedla Nemčija, niso namenska infrastruktura za podjetje Propapier PM2 GmbH. Pristojbine, ki jih TAZV zaračunava podjetju Propapier za uporabo čistilne naprave odpadnih voda, ne vključujejo državne pomoči. Zato infrastrukturni ukrepi in predpisi o določitvi pristojbine ne pomenijo pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

1

(2)  UL C 7, 12.1.2011, str. 10.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Odločba Komisije v zadevi državne pomoči N 582/07 (UL C 131, 29.5.2008, str. 6). Splošno sodišče je po izpodbijanju konkurenta Smurfit Kappa to odločbo Komisije razveljavilo s sodbo z dne 10. julija 2012 v zadevi T-304/08, Smurfit Kappa Group plc proti Komisiji. Komisija je 15. maja 2013 začela formalni postopek preiskave priglašene regionalne pomoči za podjetje Propapier (zadeva državne pomoči SA.23827 (2013/C) (UL C 230, 8.8.2013, str. 39)). V sklepu o začetku postopka v zadevi državne pomoči SA.23827 (2013/C) je bilo navedeno, da bo treba, če po formalnem postopku preiskave v zadevi državne pomoči SA.36147 (C 30/10) Komisija ugotovi, da so skupaj z naložbo v papirnico podjetja Propapier enoten naložbeni projekt tvorile še druge naložbe, ki se jim je dodelila pomoč, ali da je bila podjetju Propapier dodeljena dodatna pomoč v obliki infrastrukturnih ukrepov, oceniti skladnost tega združenega svežnja pomoči s točko 67 smernic o regionalni pomoči.

4

(5)  Nemčija je v pripombi z dne 15. maja 2013 navedla, da je bilo za upravičene stroške v višini 38 561 588 EUR izplačanih 30 849 271 EUR.

5

(6)  Izgradnja komunalne gospodarske infrastrukture v skladu z oddelkom 7(e) dela II okvirnega načrta skupne zvezne sheme/sheme za zvezne dežele za izboljševanje regionalne gospodarske strukture: Izgradnja ali razširitev naprav za odstranjevanje in predelavo odpadnih voda in odpadkov.

6

(7)  Odločba Komisije C(2003) 1999 z dne 9. julija 2003 v zadevi državne pomoči N 644e/02 (UL C 197, 21.8.2003, str. 12).

7

(8)  Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg (KAG). Veljavna različica v času sklepa o začetku postopka je bil zakon KAG Brandenburg z dne 31. marca 2004 (GVBI.I/04, št. 08, str. 174), kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 1 zakona z dne 27. maja 2009 (GVBI.I/09, št. 07, str. 160).

8

Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg

(9)  Člen 6 zakona KAG Brandenburg, veljavnega v času sklepa o začetku postopka, navaja:

9

Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen und bei der Verzinsung zusätzlich auch der aus Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht.

(Prevod: Pri izračunu obrestnih mer in amortizacije se ne upošteva delež lastniškega kapitala, ki izhaja iz prispevkov, ali, v primeru obrestnih mer, delež lastniškega kapitala, ki izhaja iz subvencij tretjih strank.)

Zakon KAG Brandenburg, kakor je bil spremenjen 5. decembra 2013 (GVBI.I/13, [40]), navaja:

Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht (Abzugskapital). Die Gemeinden und Gemeindeverbände können ganz oder teilweise 1) Zuschüsse Dritter als Abzugskapital behandeln, 2) von einer Auflösung des Abzugskapitals zur Ermittlung der Verzinsung absehen, soweit dadurch die dauerhafte Bedienung des Kapitaldienstes nicht gefährdet wird.

(Prevod: Pri izračunu obrestnih mer in amortizacije se ne upošteva delež lastniškega kapitala, ki izhaja iz prispevkov (odštet kapital). Občine in občinska združenja lahko del subvencij ali celotne subvencije tretjih strani obravnavajo kot odšteti kapital, prav tako lahko odšteti kapital izključijo iz obrestovanja, če s tem ni ogroženo stalno odplačevanje glavnice).

(10)  V sklepu o začetku postopka sta izčrpno obravnavani evropska in nemška zakonodaja na področju čiščenja odpadnih voda, tj. Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1), nemški zvezni zakon o vodah (Wasserhaushaltsgesetz), brandenburški zakon o vodah (Brandenburgisches Wassergesetz) in zakon KAG Brandenburg. Glej tudi uvodno izjavo 40 tega sklepa.

10

Wasserhaushaltsgesetz

Brandenburgisches Wassergesetz

(11)  Zadnji trije elementi so bili izrecno navedeni kot posebni razlogi za začetek postopka formalne preiskave. Čeprav je bilo vprašanje o tem, ali je čistilna naprava odpadnih voda namenska infrastruktura, izpostavljeno le v okviru vprašanja, ali nižje pristojbine pomenijo pomoč (glej uvodne izjave 86 do 89 sklepa o začetku postopka), je pritožnik ta element prvotne navedbe ponovil med postopkom formalne preiskave. Ta element je bil skupaj z vsemi drugimi elementi pritožnikovih argumentov posredovan Nemčiji, ki je to vprašanje obravnavala v svojih pripombah. Komisija zaradi dejstva, da je Nemčija imela dovolj možnosti za obravnavo pritožnikovih navedb v zvezi z namenskostjo čistilne naprave odpadnih voda, ne verjame, da je preverjanje tega vprašanja zunaj obsega tega sklepa.

11

(12)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

12

(13)  Navesti je treba, da se pritožba nanaša na elektrarno, ki je bila prvotno del priglašenega projekta investicijskega projekta podjetja Propapier. Vendar je Nemčija Komisijo obvestila o naknadni spremembi projekta (izločitev elektrarne iz obsega priglasitve) in zmanjšala prvotno odobreno pomoč. Zato se Komisiji ni zdelo potrebno obravnavati pritožbe v zvezi s tem vprašanjem.

13

(14)  Glej uvodni izjavi 87 in 88 sklepa o začetku postopka.

14

(15)  V zvezi s povračilom stroškov storitev za rabo vode člen 9 okvirne direktive EU o vodah navaja: „Države članice upoštevajo načelo povračila stroškov storitev za rabo vode, skupaj z okoljskimi stroški in stroški virov, ob upoštevanju ekonomske analize, izvedene po Prilogi III, in zlasti skladno z načelom ‚plača povzročitelj obremenitve‘“.

15

(16)  Glej uvodno izjavo 69 sklepa o začetku postopka.

16

(17)  UL L 260, 6.10.1999, str. 1, zlasti oddelek II.4.4 in oddelek IV.3.3.1.

17

(18)  UL L 12, 15.1.2002, str. 1, zlasti uvodni izjavi 196 in 201.

18

(19)  Nemčija je še pred sklepom o začetku postopka navedla, da je Komisija v zadevi Lenzing Lyocell (UL L 38, 8.2.2001, str. 33, uvodna izjava 41) sprejela dokaze Avstrije, ki so kazali, da je bila v drugi polovici 90. let 20. stoletja cena 0,5 EUR na kubični meter običajna tržna cena za čiščenje odpadnih voda. Vendar je Komisija v sklepu o začetku postopka navedla, da se je zadeva Lenzing Lyocell nanašala na dejansko stanje pred več kot desetimi leti in na drugo državo članico.

19

(20)  Glej člen 12(2) Kommunalverfassung des Landes Brandenburg (BbgKVerf) v povezavi s členom 7(1) in členom 8f statuta čistilne naprave odpadnih voda TAZV v industrijskem območju mesta Eisenhüttenstadt.

20

(21)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca z dne 28. aprila 1993 v zadevi Matra proti Komisiji, C-225/91, Recueil, str. I-3203, točka 28.

21

(22)  Velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

22

(23)  Na voljo na spletnem naslovu www.ipwonline.de.

23

(24)  Združeni zadevi T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH in Mitteldeutsche Flughafen AG proti Komisiji, in T-443/08, Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt proti Komisiji, ki sta bili pozneje potrjeni s sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2012 v zadevi C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji.

24

(25)  Nemčija je predložila povzetek nemške zakonodaje ter besedila zakonov o izračunu pristojbine v vseh 16 zveznih deželah. V skladu s temi zakoni ni mogoče upoštevati pripisanih obresti na subvencije. Glej Prilogo 10 k pripombam Nemčije z dne 1. novembra 2013.

25

(26)  Za pojasnilo o pomembnosti te zadeve glej opombo 19.

26

(27)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje v združenih zadevah T-195/01 in T-207/01, Gibraltar proti Komisiji, Recueil 2002, str. II-2309, točka 111.

27

(28)  Sodba Sodišča v zadevi Namur-Les Assurances du Crédit SA proti Office National du Ducroire et al, C-44/93, Recueil 1994, str. I-3829, točka 29.

28

(29)  Čeprav bavarski zakon navaja le, da imajo občine pravico do pobiranja dajatev, se sodba sodišča o izvajanju zakona sklicuje na zadevni člen zakona PrKAG v zvezi z načeli izračuna dajatve.

29

(30)  Glej stran 36 obrazložitve Zakona o občinskih dajatvah dežele Severno Porenje-Vestfalija, LT-Drs 5/810.

30

(31)  Člen 6(1) KAG NW in člen 6 KAG Brandenburg: Ocenjene dajatve ne smejo presegati ocenjenih stroškov naprave ali obrata („Die veranschlagten Gebühren sollen die voraussichtlichen Kosten der Einrichtung oder Anlage nicht übersteigen“). Člen 6(2) KAG NW in člen 6(2) KAG Brandenburg: Stroški zajemajo dajatve za storitve tretjih strani, amortizacijo, ki jo je treba enakomerno razporediti skozi pričakovano življenjsko dobo ali delovanje naprave, ter razumni donos vloženega kapitala. Obresti na prispevke ali subvencije tretjih strani se ne upoštevajo. („Zu ansatzfähigen Kosten gehören [...] Entgelte für in Anspruch genommene Fremdleistungen, Abschreibungen, die nach der mutmaßlichen Nutzungsdauer oder Leitungsmenge gleichmäßig zu bemessen sind, sowie eine angemessene Verzinsung des aufgewandten Kapitals. Bei der Verzinsung bleibt der aus Beiträgen und Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapital außer Betracht“.)

31

(32)  Gesetz über die Selbstverwaltung der Gemeinden und Gemeindeverbände in der DDR vom 17 Mai 1990.

32

(33)  Po členu 23, drugi stavek ustave v različici z dne 23. maja 1949.

33

(34)  Odločba Komisije 2003/227/ES z dne 2. avgusta 2002 o različnih ukrepih in državni pomoči, ki jo je Španija vložila v „Terra Mítica SA“, tematski park v bližini Benidorma (Alicante) (UL L 91, 8.4.2003, str. 23), uvodna izjava 64.

34

(35)  Glej uvodne izjave 66 do 68 sklepa o začetku postopka.

35

(36)  Sodba Sodišča v zadevi De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg proti Visoki oblasti Evropske skupnosti za premog in jeklo, C-30/59, Recueil 1961, str. 1; v zadevi Ecotrade proti AFS, C-200/97, Recueil 1998, str. I-7907, točka 34, in v zadevi Italija proti Komisiji, C-6/97, Recueil 1999, str. I-2981, točka 15.

36

(37)  Glej točko 63 Sporočila Komisije – Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (UL C 99, 4.4.2014, str. 3).

37

(38)  Glej prejšnjo opombo.

38

(39)  Če mora na primer upravljavec infrastrukturo razširiti ali prilagoditi predvsem zato, da bi zadostil potrebam določenega uporabnika, bi bilo treba take stroške upoštevati pri izračunu prirastnih stroškov. Glej četrti stavek odstavka 64 Smernic Komisije o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom.

39

(40)  Glej točko 64 Smernic Komisije o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom in uvodno izjavo 94 odločbe Komisije v zadevi SA.1885 – C 5/2008 (ex NN 58/07) – Danska – Subvencija, ki jo je letalski družbi Ryanair nezakonito odobrilo Letališče Aarhus Ltd.

40

---