# Euroopa Liidu C 121/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide15. aprill 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 121

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide15. aprill 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | KONTROLLIKODA |
| 2015/C 121/01 | Arvamus nr 4/2015
  (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

2015/C 121/01

Arvamus nr 4/2015
  (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

| 15.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/1

---

ARVAMUS nr 4/2015

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013

(2015/C 121/01)

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| I. | SISSEJUHATUS |

Punktid

Lk

I.

SISSEJUHATUS

1–4

3

Euroopa Investeerimiskava

1–4

3

| II. | ÜLDISED MÄRKUSED |
| --- | --- |

II.

ÜLDISED MÄRKUSED

5–26

4

EFSI juhtimine

6–8

4

Õigusraamistik

9–12

4

Komisjoni aruandekohustus

13–16

5

Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused

17–20

6

Riigi rahanduse finantskohustused

21–24

6

Mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte

25–26

7

| III. | KONKREETSED MÄRKUSED |
| --- | --- |

III.

KONKREETSED MÄRKUSED

27–45

7

Artikli 1 lõige 1. Riskivõtmisvõime

28

8

Artikli 2 lõige 2. Euroopa investeerimisnõustamise keskus

29–31

8

Artikli 5 lõige 3. EIP kulud

32

8

Artikli 5 lõige 4. ESIFi kaasrahastamine

33

8

Artikli 7 lõige 2. Täieliku tagatise andmine

34

8

Artikkel 8. ELi tagatisfond

35–37

8

Artikkel 10. Aruandlus ja raamatupidamisarvestus

38–41

9

Artikkel 12. Hindamine ja läbivaatamine

42–43

9

Artikkel 13. Läbipaistvus ja teabe avalikustamine

44

9

Artikkel 20. Üleminekusäte

45

9

LISA. Lühendid ja viited

10

EUROOPA KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 17 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 172, 173, artikli 175 kolmandat lõiku, artikli 182 lõiget 1, artikli 287 lõiget 4, artikleid 317–319 ja artikli 322 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013, (1)

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Investeerimiskava Euroopa jaoks

| 1. | Investeeringud on alates 2007. aastast vähenenud ning seetõttu käivitas komisjon 2014. aasta novembris investeerimiskava Euroopa jaoks (edaspidi „kava”) (2). Kava tugineb sekkumisloogikale, mille kohaselt „ootab Euroopas rahastamist suur hulk investeerimisvajadusi ja majanduslikult elujõulisi projekte. Raskus seisneb säästude ja rahandusliku likviidsuse tulemuslikus kasutuselevõtus, et toetada jätkusuutlikku töökohtade loomist ja majanduskasvu Euroopas.” (3) Kava ei tohiks koormata riikide rahandust ega tekitada uusi võlgasid. Komisjon loodab kava täieliku rakendamise kaudu luua järgmise kolme aasta jooksul 1–1,3 miljonit uut töökohta. |
| --- | --- |

1.

Investeeringud on alates 2007. aastast vähenenud ning seetõttu käivitas komisjon 2014. aasta novembris investeerimiskava Euroopa jaoks (edaspidi „kava”) (2). Kava tugineb sekkumisloogikale, mille kohaselt „ootab Euroopas rahastamist suur hulk investeerimisvajadusi ja majanduslikult elujõulisi projekte. Raskus seisneb säästude ja rahandusliku likviidsuse tulemuslikus kasutuselevõtus, et toetada jätkusuutlikku töökohtade loomist ja majanduskasvu Euroopas.” (3) Kava ei tohiks koormata riikide rahandust ega tekitada uusi võlgasid. Komisjon loodab kava täieliku rakendamise kaudu luua järgmise kolme aasta jooksul 1–1,3 miljonit uut töökohta.

| 2. | Kava koosneb kolmest peamisest tegevussuunast (vt joonis):






  — | uue Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) loomine, et saada (peamiselt pikaajalisteks) investeeringuteks juurde vähemalt 315 miljardit eurot järgmise kolme aasta jooksul (2015–2017); |
| --- | --- | --- |

2.

Kava koosneb kolmest peamisest tegevussuunast (vt joonis):

—

uue Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) loomine, et saada (peamiselt pikaajalisteks) investeeringuteks juurde vähemalt 315 miljardit eurot järgmise kolme aasta jooksul (2015–2017);

| — | usaldusväärsete investeerimisprojektide registri ja kaasneva toetusprogrammi loomine, et suunata investeeringud sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse; |
| --- | --- |

—

usaldusväärsete investeerimisprojektide registri ja kaasneva toetusprogrammi loomine, et suunata investeeringud sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse;

| — | tegevuskava koostamine, et muuta Euroopa investeeringutele ligitõmbavamaks ja kõrvaldada regulatiivsed kitsaskohad. |
| --- | --- |

—

tegevuskava koostamine, et muuta Euroopa investeeringutele ligitõmbavamaks ja kõrvaldada regulatiivsed kitsaskohad.

Joonis

Euroopa investeerimiskava

Allikas: COM(2014) 903 (final), lk 5.

| 3. | Komisjoni ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (edaspidi „ettepanek”), kehtestatakse õigusraamistik ja nähakse ette eelarvelised eraldised investeerimiskava kahe esimese suuna jaoks (4). |
| --- | --- |

3.

Komisjoni ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 (edaspidi „ettepanek”), kehtestatakse õigusraamistik ja nähakse ette eelarvelised eraldised investeerimiskava kahe esimese suuna jaoks (4).

| 4. | EFSI luuakse Euroopa Investeerimispanga raames piiramatu kestusega sihtfondina, (5) et rahastada projektide riskantsemaid osi. EIP võetud lisarisk kompenseeritakse kuni 16 miljardi euro suuruse tagatisega (6). Tagatist toetavad olemasolevad ELi fondid ELi eelarves leiduvast määrast (2 miljardit eurot), Euroopa ühendamise rahastust (3,3 miljardit eurot) ja raamprogrammist „Horisont 2020” (2,7 miljardit eurot), kogusummas 8 miljardit eurot. EIP osa on 5 miljardit eurot. Liikmesriigid võivad EFSIs osaleda kas riskivõtmisvõime tasandil (täiendades olemasolevaid panuseid), investeerimisplatvormi kaudu või kaasrahastades konkreetseid projekte ja meetmeid. |
| --- | --- |

4.

EFSI luuakse Euroopa Investeerimispanga raames piiramatu kestusega sihtfondina, (5) et rahastada projektide riskantsemaid osi. EIP võetud lisarisk kompenseeritakse kuni 16 miljardi euro suuruse tagatisega (6). Tagatist toetavad olemasolevad ELi fondid ELi eelarves leiduvast määrast (2 miljardit eurot), Euroopa ühendamise rahastust (3,3 miljardit eurot) ja raamprogrammist „Horisont 2020” (2,7 miljardit eurot), kogusummas 8 miljardit eurot. EIP osa on 5 miljardit eurot. Liikmesriigid võivad EFSIs osaleda kas riskivõtmisvõime tasandil (täiendades olemasolevaid panuseid), investeerimisplatvormi kaudu või kaasrahastades konkreetseid projekte ja meetmeid.

II.   ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

| 5. | Järgmistes punktides esitatud kommentaarid viitavad komisjoni ettepanekule. Kontrollikoda on jätkuvalt valmis andma nõukogule ja Euroopa Parlamendile täiendava panuse käimasoleva seadusandliku menetluse raames. |
| --- | --- |

5.

Järgmistes punktides esitatud kommentaarid viitavad komisjoni ettepanekule. Kontrollikoda on jätkuvalt valmis andma nõukogule ja Euroopa Parlamendile täiendava panuse käimasoleva seadusandliku menetluse raames.

EFSI juhtimine

| 6. | Kuigi EFSI õiguslikku seisundit ei ole ettepanekus täpsustatud, on fondil oma juhtimisstruktuur. EFSI juhtorgan määrab kindlaks strateegilise suuna, strateegilise varade jaotuse ning tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas selliste projektide investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI riskiprofiili. Juhtorgani liikmete hääleõigus on proportsionaalne panuse suurusega, kuid otsused tehakse konsensuse alusel. Nii komisjonil kui ka EIP-l on vetoõigus, kui liituvad uued panustajad. |
| --- | --- |

6.

Kuigi EFSI õiguslikku seisundit ei ole ettepanekus täpsustatud, on fondil oma juhtimisstruktuur. EFSI juhtorgan määrab kindlaks strateegilise suuna, strateegilise varade jaotuse ning tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas selliste projektide investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI riskiprofiili. Juhtorgani liikmete hääleõigus on proportsionaalne panuse suurusega, kuid otsused tehakse konsensuse alusel. Nii komisjonil kui ka EIP-l on vetoõigus, kui liituvad uued panustajad.

| 7. | Juhtorgani kindlaks määratud investeerimispoliitika ja suuniste alusel valib sõltumatu investeeringute komitee EL-i tagatisega toetatavad projektid välja objektiivsel alusel ilma mis tahes eelnevalt kindlaks määratud sektoripõhise või geograafilise eelistuseta. EFSI toetuse saamiseks peab investeeringute komitee esitama positiivse hinnangu. Tegeliku otsuse EFSI projektide rahastamise kohta teevad aga EIP juhtorganid vastavalt Euroopa Investeerimispanga põhikirjale ja sisekorrale (7) pärast konsulteerimist komisjoniga. |
| --- | --- |

7.

Juhtorgani kindlaks määratud investeerimispoliitika ja suuniste alusel valib sõltumatu investeeringute komitee EL-i tagatisega toetatavad projektid välja objektiivsel alusel ilma mis tahes eelnevalt kindlaks määratud sektoripõhise või geograafilise eelistuseta. EFSI toetuse saamiseks peab investeeringute komitee esitama positiivse hinnangu. Tegeliku otsuse EFSI projektide rahastamise kohta teevad aga EIP juhtorganid vastavalt Euroopa Investeerimispanga põhikirjale ja sisekorrale (7) pärast konsulteerimist komisjoniga.

| 8. | Ettepanekus märgitakse, et liidu tagatisega kaetud EIP rahastamis- ja investeerimistehingutega kaasneb märkimisväärne finantsrisk ning on teatav tõenäosus, et tagatis realiseeritakse (8). Sellele vaatamata ei kajastu ELi eelarve enamusosalus EFSI haldusstruktuuris. Haldusstruktuur on kaheosaline. Komisjon vastutab otse ainult ELi tagatise vahendite haldamise eest, sellal kui EIP juhtorganid vastutavad vahendite reaalse investeerimise eest. |
| --- | --- |

8.

Ettepanekus märgitakse, et liidu tagatisega kaetud EIP rahastamis- ja investeerimistehingutega kaasneb märkimisväärne finantsrisk ning on teatav tõenäosus, et tagatis realiseeritakse (8). Sellele vaatamata ei kajastu ELi eelarve enamusosalus EFSI haldusstruktuuris. Haldusstruktuur on kaheosaline. Komisjon vastutab otse ainult ELi tagatise vahendite haldamise eest, sellal kui EIP juhtorganid vastutavad vahendite reaalse investeerimise eest.

Õigusraamistik

| 9. | Ettepanek jätab komisjoni ja EIP vahel tulevikus sõlmitava lepingu määratleda mitmed olulised aspektid, nagu EFSI loomine EIP raamatupidamisarvestusega seotud eraldi tagatissüsteemina, EFSI juhtimine ning siseauditikord ning fondi tulemuslikkuse hindamine. Lepingu tingimustel saab olema oluline mõju ELi tagatise andmisele ja kasutamisele. |
| --- | --- |

9.

Ettepanek jätab komisjoni ja EIP vahel tulevikus sõlmitava lepingu määratleda mitmed olulised aspektid, nagu EFSI loomine EIP raamatupidamisarvestusega seotud eraldi tagatissüsteemina, EFSI juhtimine ning siseauditikord ning fondi tulemuslikkuse hindamine. Lepingu tingimustel saab olema oluline mõju ELi tagatise andmisele ja kasutamisele.

| 10. | Finantsmäärus (9) on ELi eelarve täitmise õigusraamistik (ELTL artikkel 317) ning ELi eelarvest tuleb suurem osa EFSI vahenditest, kuid finantsmääruse erisätted ei kehti EIP-le antava ELi tagatise ja tagatisfondi (10) suhtes. Need sätted on kehtestatud selleks, et lahendada mitmesugused finantsinstrumentide kasutamisega seotud puudused, (11) ning ettepanekus ei ole nende kõrvalejätmist asjakohaselt põhjendatud (12). Oleks olnud kasulik teada, kas finantsmäärust peetakse takistuseks erainvesteeringute ligitõmbamisel. Sellisel juhul tuleks teha laiemaid järeldusi ka teiste samalaadsete kavade puhul. |
| --- | --- |

10.

Finantsmäärus (9) on ELi eelarve täitmise õigusraamistik (ELTL artikkel 317) ning ELi eelarvest tuleb suurem osa EFSI vahenditest, kuid finantsmääruse erisätted ei kehti EIP-le antava ELi tagatise ja tagatisfondi (10) suhtes. Need sätted on kehtestatud selleks, et lahendada mitmesugused finantsinstrumentide kasutamisega seotud puudused, (11) ning ettepanekus ei ole nende kõrvalejätmist asjakohaselt põhjendatud (12). Oleks olnud kasulik teada, kas finantsmäärust peetakse takistuseks erainvesteeringute ligitõmbamisel. Sellisel juhul tuleks teha laiemaid järeldusi ka teiste samalaadsete kavade puhul.

| 11. | EIP enda eeskirjad küll kehtivad, kuid ei ole selge, millises ulatuses need jõustavad finantsmääruse aluspõhimõtteid, nagu usaldusväärne finantsjuhtimine, läbipaistvus, proportsionaalsus, mittediskrimineerimine, võrdne kohtlemine, täiendavus, konkurentsimoonutusest hoidumine ning komisjoni ja partnerfinantsorganisatsiooni huvide vastavus. |
| --- | --- |

11.

EIP enda eeskirjad küll kehtivad, kuid ei ole selge, millises ulatuses need jõustavad finantsmääruse aluspõhimõtteid, nagu usaldusväärne finantsjuhtimine, läbipaistvus, proportsionaalsus, mittediskrimineerimine, võrdne kohtlemine, täiendavus, konkurentsimoonutusest hoidumine ning komisjoni ja partnerfinantsorganisatsiooni huvide vastavus.

| 12. | Seaduselünkade vältimiseks peaksid ELi finantsinstrumentide haldamist reguleerima standardsed sätted, mis edendaksid instrumentide poliitika ühtlustamist. Finantsmääruse sätetest kõrvalekaldumine peaks olema asjakohaselt põhjendatud. ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt peavad seadusandliku akti olulised osad jääma seadusandja otsustada ning olema käsitletud ka määruses. Kui volitused on vaja delegeerida komisjonile, peab delegeerimine piirduma ainult mitteolemuslike osadega. Selle eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus peavad olema määruses selgelt määratud, et tagada asjakohane läbipaistvus. |
| --- | --- |

12.

Seaduselünkade vältimiseks peaksid ELi finantsinstrumentide haldamist reguleerima standardsed sätted, mis edendaksid instrumentide poliitika ühtlustamist. Finantsmääruse sätetest kõrvalekaldumine peaks olema asjakohaselt põhjendatud. ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt peavad seadusandliku akti olulised osad jääma seadusandja otsustada ning olema käsitletud ka määruses. Kui volitused on vaja delegeerida komisjonile, peab delegeerimine piirduma ainult mitteolemuslike osadega. Selle eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus peavad olema määruses selgelt määratud, et tagada asjakohane läbipaistvus.

Komisjoni aruandekohustus

| 13. | Kontrollikoda on tähelepanu juhtinud asjaolule, et instrumentide puhul, mille raames EL teeb koostööd erasektoriga, peavad olema täidetud avaliku sektori vahendite kasutamisele seatud läbipaistvuse ja vastutuse tingimused. Lisaks tuleb mõõta selliste instrumentide tulemuslikkust, arvestades rahastatud tegevuste kavandatud eesmärke (13). Sellega seoses võib tekkida mitu probleemi. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on tähelepanu juhtinud asjaolule, et instrumentide puhul, mille raames EL teeb koostööd erasektoriga, peavad olema täidetud avaliku sektori vahendite kasutamisele seatud läbipaistvuse ja vastutuse tingimused. Lisaks tuleb mõõta selliste instrumentide tulemuslikkust, arvestades rahastatud tegevuste kavandatud eesmärke (13). Sellega seoses võib tekkida mitu probleemi.

| 14. | Kuna peamised tulemusnäitajad määratakse kindlaks järgmises EFSI lepingus, tundub aruandekohustuse ülesehitus siiani olevat suunatud pigem väljunditele kui tulemusele ja mõjule (14). Ei ole ka selge, kas komisjon kavatseb täiendada EIP aruandlust omapoolse hindamisega ja millises ulatuses hõlmab saavutatud tulemuste põhjal koostatud liidu rahanduse iga-aastane komisjoni hindamisaruanne (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 318) EFSI-d, eelkõige seoses kava aluseks olevate eeldustega uute investeeringute ja töökohtade kohta. Lisaks vastutab EFSI tulemuslikkuse eest tegevdirektor, kes investeeringute komitee liikmena ei tee otsuseid tegeliku rahastamise kohta. Peamiste otsusetegijate (EFSI juhtorgan ja EIP juhtorganid) suhtes ei näi kehtivat mingit kohustust avaliku aruandlusmenetluse käigus eelarvepädevatele institutsioonidele aru anda. |
| --- | --- |

14.

Kuna peamised tulemusnäitajad määratakse kindlaks järgmises EFSI lepingus, tundub aruandekohustuse ülesehitus siiani olevat suunatud pigem väljunditele kui tulemusele ja mõjule (14). Ei ole ka selge, kas komisjon kavatseb täiendada EIP aruandlust omapoolse hindamisega ja millises ulatuses hõlmab saavutatud tulemuste põhjal koostatud liidu rahanduse iga-aastane komisjoni hindamisaruanne (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 318) EFSI-d, eelkõige seoses kava aluseks olevate eeldustega uute investeeringute ja töökohtade kohta. Lisaks vastutab EFSI tulemuslikkuse eest tegevdirektor, kes investeeringute komitee liikmena ei tee otsuseid tegeliku rahastamise kohta. Peamiste otsusetegijate (EFSI juhtorgan ja EIP juhtorganid) suhtes ei näi kehtivat mingit kohustust avaliku aruandlusmenetluse käigus eelarvepädevatele institutsioonidele aru anda.

| 15. | Komisjonil on EFSI kavaga seoses mitu ülesannet. Komisjon haldab ELi tagatisfondi ning on juhtorgani liige, kes vastutab strateegiliste suundade kindlaksmääramise ja investeeringute komitee koosseisu ametissenimetamise eest. Lisaks on komisjon EIP direktorite nõukogu liige, kellega konsulteeritakse enne iga EIP rahastamis- ja investeerimistehingu heakskiitmist. Kõik need ülesanded annavad komisjonile vajaliku õiguse ning asjakohase teabe, et võtta täielik vastutus ELi vahendite tegeliku kasutamise eest, nagu sätestatud ELi lepingu artikli 17 lõikes 1 ja ELi toimimise lepingu artiklis 317. Määruses ei ole seda kohustust selgelt välja toodud. |
| --- | --- |

15.

Komisjonil on EFSI kavaga seoses mitu ülesannet. Komisjon haldab ELi tagatisfondi ning on juhtorgani liige, kes vastutab strateegiliste suundade kindlaksmääramise ja investeeringute komitee koosseisu ametissenimetamise eest. Lisaks on komisjon EIP direktorite nõukogu liige, kellega konsulteeritakse enne iga EIP rahastamis- ja investeerimistehingu heakskiitmist. Kõik need ülesanded annavad komisjonile vajaliku õiguse ning asjakohase teabe, et võtta täielik vastutus ELi vahendite tegeliku kasutamise eest, nagu sätestatud ELi lepingu artikli 17 lõikes 1 ja ELi toimimise lepingu artiklis 317. Määruses ei ole seda kohustust selgelt välja toodud.

| 16. | Nagu eespool märgitud (vt punkt 8), on EFSI haldusstruktuur kaheosaline. Selline lahendus ei tohiks aga vähendada komisjoni täielikku vastutust ELi eelarve täitmise eest. Ka hajutatud aruandekohustuse raamistik vähendaks kahtlemata ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähtsust. |
| --- | --- |

16.

Nagu eespool märgitud (vt punkt 8), on EFSI haldusstruktuur kaheosaline. Selline lahendus ei tohiks aga vähendada komisjoni täielikku vastutust ELi eelarve täitmise eest. Ka hajutatud aruandekohustuse raamistik vähendaks kahtlemata ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähtsust.

Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused

| 17. | Ettepanek sätestab, et kontrollikojal on õigus auditeerida „ELi tagatist ja selle alusel liidu üldeelarvest tehtud makseid ja liidu üldeelarvesse laekunud maksete sissenõudmisi” (15). See säte piiraks kontrollikoja auditeerimisõiguseid, sest antud sõnastuses hõlmab õigus ainult ELi tagatisega seotud makseid ja sissenõudmisi ega hõlma EFSI raames tehtud toimingute auditit, EFSI määruse eelnõu alusel loodud instrumentide/üksuste/rahastute (nagu Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja ELi tagatisfond) auditit ega EIP- ja EIFi-poolset ELi tagatise abil tehtud rahastamis- ja investeerimistehingute haldamise auditit. Seega jääksid kontrollikoja auditi ulatusest välja EFSI peamised toimingud. |
| --- | --- |

17.

Ettepanek sätestab, et kontrollikojal on õigus auditeerida „ELi tagatist ja selle alusel liidu üldeelarvest tehtud makseid ja liidu üldeelarvesse laekunud maksete sissenõudmisi” (15). See säte piiraks kontrollikoja auditeerimisõiguseid, sest antud sõnastuses hõlmab õigus ainult ELi tagatisega seotud makseid ja sissenõudmisi ega hõlma EFSI raames tehtud toimingute auditit, EFSI määruse eelnõu alusel loodud instrumentide/üksuste/rahastute (nagu Euroopa investeerimisnõustamise keskus ja ELi tagatisfond) auditit ega EIP- ja EIFi-poolset ELi tagatise abil tehtud rahastamis- ja investeerimistehingute haldamise auditit. Seega jääksid kontrollikoja auditi ulatusest välja EFSI peamised toimingud.

| 18. | Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel on kontrollikojal volitused auditeerida Euroopa Liidu kõigi tulude ja kulude seaduslikkust, korrektsust ja usaldusväärset finantsjuhtimist. Lisaks peab kontrollikoda avalike vahendite haldamise läbipaistvuse tagamiseks oma auditite tulemustest avalikkuse ees aru andma. Oma volituste täitmiseks on kontrollikojal piiramatu juurdepääs kõikidele dokumentidele ja teabele, mida kontrollikoda „oma ülesande täitmiseks vajalikuks peab”, sh ELi eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumides (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 3 esimene lõik) (16). Seetõttu määrab kontrollikoda ise kindlaks oma auditite ulatuse, võttes arvesse ka rahvusvahelisi auditistandardeid (17). EFSI ei ole selles suhtes erand. Seega ei saa kavandatav finantsmääruse mittekohaldamine piirata kontrollikoja volitusi. |
| --- | --- |

18.

Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel on kontrollikojal volitused auditeerida Euroopa Liidu kõigi tulude ja kulude seaduslikkust, korrektsust ja usaldusväärset finantsjuhtimist. Lisaks peab kontrollikoda avalike vahendite haldamise läbipaistvuse tagamiseks oma auditite tulemustest avalikkuse ees aru andma. Oma volituste täitmiseks on kontrollikojal piiramatu juurdepääs kõikidele dokumentidele ja teabele, mida kontrollikoda „oma ülesande täitmiseks vajalikuks peab”, sh ELi eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumides (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 3 esimene lõik) (16). Seetõttu määrab kontrollikoda ise kindlaks oma auditite ulatuse, võttes arvesse ka rahvusvahelisi auditistandardeid (17). EFSI ei ole selles suhtes erand. Seega ei saa kavandatav finantsmääruse mittekohaldamine piirata kontrollikoja volitusi.

| 19. | Sellega seoses peaks komisjon tagama, et kõik EFSI määruse ja EFSI lepinguga kooskõlas ette võetud tegevusega seotud pooled (kaasa arvatud finantsvahendajad ja lõplikud toetusesaajad) on teadlikud kontrollikoja õigusest saada juurdepääs kogu teabele, mida ta oma auditite läbiviimiseks vajab (nagu sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 3 esimeses lõigus). |
| --- | --- |

19.

Sellega seoses peaks komisjon tagama, et kõik EFSI määruse ja EFSI lepinguga kooskõlas ette võetud tegevusega seotud pooled (kaasa arvatud finantsvahendajad ja lõplikud toetusesaajad) on teadlikud kontrollikoja õigusest saada juurdepääs kogu teabele, mida ta oma auditite läbiviimiseks vajab (nagu sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 3 esimeses lõigus).

| 20. | Selleks, et täielikult kajastada kontrollikoja mandaati, tuleks ettepaneku artikkel 14 asendada järgmise tekstiga: „EFSI määrusele vastavate tegevuste välisauditi viib läbi Euroopa Kontrollikoda vastavalt Euroopa Liidu toimimise artiklile 287”. |
| --- | --- |

20.

Selleks, et täielikult kajastada kontrollikoja mandaati, tuleks ettepaneku artikkel 14 asendada järgmise tekstiga: „EFSI määrusele vastavate tegevuste välisauditi viib läbi Euroopa Kontrollikoda vastavalt Euroopa Liidu toimimise artiklile 287”.

Riigi rahanduse finantskohustused

| 21. | Riskijagamise kokkulepped määratletakse EFSI lepingus. Eeldades, et riskijagamine toimub esimese järjekoha kahju põhimõtte alusel, koondatakse pankade poolt toetusesaajatele antud laenud instrumendi portfelli. Laenukohustuse täitmatajätmisel katab ELi eelarve kõige suurema riskiga osa (18). Peamise finantskohustuse moodustab ELi tagatis (kuni 16 miljardit eurot). Lisaks kaetakse ELi eelarvest Euroopa investeerimisnõustamise keskuse iga-aastased kulud summas kuni 20 miljonit eurot (kuni 31. detsembrini 2020). Samuti kaetakse ELi eelarvest määratlemata lisakulud, kui EIP rahastab EFSI poolt Euroopa Investeerimisfondi. |
| --- | --- |

21.

Riskijagamise kokkulepped määratletakse EFSI lepingus. Eeldades, et riskijagamine toimub esimese järjekoha kahju põhimõtte alusel, koondatakse pankade poolt toetusesaajatele antud laenud instrumendi portfelli. Laenukohustuse täitmatajätmisel katab ELi eelarve kõige suurema riskiga osa (18). Peamise finantskohustuse moodustab ELi tagatis (kuni 16 miljardit eurot). Lisaks kaetakse ELi eelarvest Euroopa investeerimisnõustamise keskuse iga-aastased kulud summas kuni 20 miljonit eurot (kuni 31. detsembrini 2020). Samuti kaetakse ELi eelarvest määratlemata lisakulud, kui EIP rahastab EFSI poolt Euroopa Investeerimisfondi.

| 22. | Oluline on meeles pidada, et antud tagatised võivad hiljem põhjustada ELi eelarvele lisariske. Ettepanekus ei välistata selgelt võimalust, et ELi eelarve tingimuslikud kohustused (19) on suuremad kui eraldatud vahendid, ega seata ülemmäära EIP kuludele. Selleks, et komisjon vastutaks ainult ELi tagatise eest (mis on rahastatud ELi eelarvest), peaks tal olema üldine puutumatus ning tuleks loobuda EFSI toetusesaajate nõuetest (20). Lisaks peaks EIP EFSI nimel kaetud kuludele olema seatud tingimusteta ülemmäär. |
| --- | --- |

22.

Oluline on meeles pidada, et antud tagatised võivad hiljem põhjustada ELi eelarvele lisariske. Ettepanekus ei välistata selgelt võimalust, et ELi eelarve tingimuslikud kohustused (19) on suuremad kui eraldatud vahendid, ega seata ülemmäära EIP kuludele. Selleks, et komisjon vastutaks ainult ELi tagatise eest (mis on rahastatud ELi eelarvest), peaks tal olema üldine puutumatus ning tuleks loobuda EFSI toetusesaajate nõuetest (20). Lisaks peaks EIP EFSI nimel kaetud kuludele olema seatud tingimusteta ülemmäär.

| 23. | Kuigi kava ei ole ette nähtud riigi rahandust koormama ega uut võlga tekitama, julgustab komisjon liikmesriike EFSI-sse panustama kas otse või investeerimisprojektide rahastamise kaudu. Komisjon ei võta neid panuseid arvesse, kui hindab eelarve kohandamist stabiilsuse ja kasvu pakti (21) ennetusliku või parandusliku osa alusel. Lisaks võivad liikmesriigid suurendada ka Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide (ESIF) riiklikku kaasrahastamist õiguslikus miinimumnõudes sätestatust suuremas mahus. Teatud tingimustel on lubatud ajutine kõrvalekalle liikmesriikide keskpika perioodi eelarve-eesmärkidest seoses ESIFi, üleeuroopalise võrgu ja Euroopa ühendamise rahastu investeeringute riikliku kaasrahastamisega (22). |
| --- | --- |

23.

Kuigi kava ei ole ette nähtud riigi rahandust koormama ega uut võlga tekitama, julgustab komisjon liikmesriike EFSI-sse panustama kas otse või investeerimisprojektide rahastamise kaudu. Komisjon ei võta neid panuseid arvesse, kui hindab eelarve kohandamist stabiilsuse ja kasvu pakti (21) ennetusliku või parandusliku osa alusel. Lisaks võivad liikmesriigid suurendada ka Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide (ESIF) riiklikku kaasrahastamist õiguslikus miinimumnõudes sätestatust suuremas mahus. Teatud tingimustel on lubatud ajutine kõrvalekalle liikmesriikide keskpika perioodi eelarve-eesmärkidest seoses ESIFi, üleeuroopalise võrgu ja Euroopa ühendamise rahastu investeeringute riikliku kaasrahastamisega (22).

| 24. | Seega ei saa välistada valitsemissektori võla suurenemist. Selle katmiseks võib liikmesriikidel (ja/või nende riiklikel tugipankadel) tekkida vajadus laenu võtta. Kui liikmesriigid pakuvad EFSI-le vastugarantiisid, lükkub võlarisk lihtsalt edasi. Lisaks võivad EFSI tagatisega projektid vajada täiendavat riiklikku rahastamist pärast projekti lõpetamist (näiteks hoolduskulude tõttu). See võib vallandada negatiivse arengu finantsturgudel, mille tagajärjeks on suuremad võlahalduskulud, eriti riikides, mis on majandus- ja finantskriisist kõige rohkem mõjutatud. Äärmiselt oluline on ka kaaluda põhjalikult EFSI üldist mõju riigivõlale ja eelarvepuudujäägile, ning hinnata seda läbipaistvate ja ühtsete kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

24.

Seega ei saa välistada valitsemissektori võla suurenemist. Selle katmiseks võib liikmesriikidel (ja/või nende riiklikel tugipankadel) tekkida vajadus laenu võtta. Kui liikmesriigid pakuvad EFSI-le vastugarantiisid, lükkub võlarisk lihtsalt edasi. Lisaks võivad EFSI tagatisega projektid vajada täiendavat riiklikku rahastamist pärast projekti lõpetamist (näiteks hoolduskulude tõttu). See võib vallandada negatiivse arengu finantsturgudel, mille tagajärjeks on suuremad võlahalduskulud, eriti riikides, mis on majandus- ja finantskriisist kõige rohkem mõjutatud. Äärmiselt oluline on ka kaaluda põhjalikult EFSI üldist mõju riigivõlale ja eelarvepuudujäägile, ning hinnata seda läbipaistvate ja ühtsete kriteeriumide alusel.

Mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte/ülevaade

| 25. | EFSI loodi vastusena pakilisele vajadusele. Seda ei ole kinnitanud eelhindamine, (23) mis oleks muu hulgas teinud eeldatavalt kindlaks järgmise: milliste olemasolevate vahendite abil oleks võimalik olnud saavutada samad tulemused; (24) mille alusel valiti peamisteks rahastamisallikateks Euroopa ühendamise rahastu ja Horisont 2020, kuigi nende investeeringute finantsvõimendus on suur; (25) millised on nende programmide vahendite vähendamise tagajärjed investeerimislünkade täitmisele, kitsaskohtade kõrvaldamisele ning Euroopa 2020 eesmärkide täitmisele (26). |
| --- | --- |

25.

EFSI loodi vastusena pakilisele vajadusele. Seda ei ole kinnitanud eelhindamine, (23) mis oleks muu hulgas teinud eeldatavalt kindlaks järgmise: milliste olemasolevate vahendite abil oleks võimalik olnud saavutada samad tulemused; (24) mille alusel valiti peamisteks rahastamisallikateks Euroopa ühendamise rahastu ja Horisont 2020, kuigi nende investeeringute finantsvõimendus on suur; (25) millised on nende programmide vahendite vähendamise tagajärjed investeerimislünkade täitmisele, kitsaskohtade kõrvaldamisele ning Euroopa 2020 eesmärkide täitmisele (26).

| 26. | Eespool esitatule tuginedes ning seoses võimalike täiendavate meetmetega, mida komisjon 2016. aasta keskpaigaks kaalub, (27) annab mitmeaastase finantsraamistiku (28) tulevane vahehindamine seadusandjale võimaluse hinnata EFSI saavutatud edu ning vajaduse korral võtta parandusmeetmeid. Komisjon peaks sel juhul andma ka aru edusammudest seoses detsembris 2014 heaks kiidetud esimeste meetmetega, mis käsitlesid regulatiivset keskkonda ja investeerimistõkete kõrvaldamist (29). |
| --- | --- |

26.

Eespool esitatule tuginedes ning seoses võimalike täiendavate meetmetega, mida komisjon 2016. aasta keskpaigaks kaalub, (27) annab mitmeaastase finantsraamistiku (28) tulevane vahehindamine seadusandjale võimaluse hinnata EFSI saavutatud edu ning vajaduse korral võtta parandusmeetmeid. Komisjon peaks sel juhul andma ka aru edusammudest seoses detsembris 2014 heaks kiidetud esimeste meetmetega, mis käsitlesid regulatiivset keskkonda ja investeerimistõkete kõrvaldamist (29).

III.   KONKREETSED MÄRKUSED

| 27. | Käesolev osa sisaldab ettepaneku kohta täiendavaid kommentaare. |
| --- | --- |

27.

Käesolev osa sisaldab ettepaneku kohta täiendavaid kommentaare.

Artikli 1 lõige 1. Riskivõtmisvõime

| 28. | Asjakohane oleks esitada riskivõtmisvõime määratlus. |
| --- | --- |

28.

Asjakohane oleks esitada riskivõtmisvõime määratlus.

Artikli 2 lõige 2. Euroopa investeerimisnõustamise keskus

| 29. | Euroopa investeerimisnõustamise keskus annab nõuandvat toetust investeerimisprojektide kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks ja arendamiseks ning tegutseb ühtse projektide rahastamise tehnilise nõustamise (sealhulgas õigusküsimustes) keskusena liidus. See hõlmab toetust tehnilise abi kasutamiseks projekti koostamisel, uudsete rahastamisvahendite kasutamiseks ning avaliku ja erasektori partnerluse kasutamiseks. On ka muid nõuandeorganeid, milles EIP, komisjon ja liikmesriigid osalevad, nagu Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus (EPEC) ja „Rahastamisvahendid – tehnilise nõustamise platvorm ESIFile” (FI-TAP). Tuleks täpsustada, kuidas toodab Euroopa investeerimisnõustamise keskus lisandväärtust ning koordineerib muud olemasolevat oskusteavet. |
| --- | --- |

29.

Euroopa investeerimisnõustamise keskus annab nõuandvat toetust investeerimisprojektide kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks ja arendamiseks ning tegutseb ühtse projektide rahastamise tehnilise nõustamise (sealhulgas õigusküsimustes) keskusena liidus. See hõlmab toetust tehnilise abi kasutamiseks projekti koostamisel, uudsete rahastamisvahendite kasutamiseks ning avaliku ja erasektori partnerluse kasutamiseks. On ka muid nõuandeorganeid, milles EIP, komisjon ja liikmesriigid osalevad, nagu Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus (EPEC) ja „Rahastamisvahendid – tehnilise nõustamise platvorm ESIFile” (FI-TAP). Tuleks täpsustada, kuidas toodab Euroopa investeerimisnõustamise keskus lisandväärtust ning koordineerib muud olemasolevat oskusteavet.

| 30. | Euroopa investeerimisnõustamise keskust rahastatakse peamiselt EIP tehnilise abi vahenditest olemasolevate ELi programmide raames (Euroopa ühendamise rahastu, Horisont 2020). Ette on aga nähtud täiendav rahastamine summas kuni 20 miljonit eurot aastas kuni aastani 2020. Lisarahastamist ei ole põhjendatud ei üksikasjalike andmete ega võrdlusnäitajatega. |
| --- | --- |

30.

Euroopa investeerimisnõustamise keskust rahastatakse peamiselt EIP tehnilise abi vahenditest olemasolevate ELi programmide raames (Euroopa ühendamise rahastu, Horisont 2020). Ette on aga nähtud täiendav rahastamine summas kuni 20 miljonit eurot aastas kuni aastani 2020. Lisarahastamist ei ole põhjendatud ei üksikasjalike andmete ega võrdlusnäitajatega.

| 31. | Ettepanekus ei täpsustata Euroopa investeerimisnõustamise keskuse õiguslikku vormi ega toimimisstruktuuri. |
| --- | --- |

31.

Ettepanekus ei täpsustata Euroopa investeerimisnõustamise keskuse õiguslikku vormi ega toimimisstruktuuri.

Artikli 5 lõige 3. EIP kulud

| 32. | EFSI vastutab täies ulatuses EIP kulude mittetagasisaamise eest 160 miljoni euro ulatuses. Nimetatud kulud ei ole määratletud ning nende määr võib suureneda EIP poolt EIFile antava rahastamisega seotud haldustasude tõttu. Kuna EFSI kestus ei ole piiratud, on fondi halduskulude konsolideeritud kogusumma (Euroopa investeerimisnõustamise keskus kaasa arvatud) teadmata ning sellele ei ole seatud ka ülempiiri. |
| --- | --- |

32.

EFSI vastutab täies ulatuses EIP kulude mittetagasisaamise eest 160 miljoni euro ulatuses. Nimetatud kulud ei ole määratletud ning nende määr võib suureneda EIP poolt EIFile antava rahastamisega seotud haldustasude tõttu. Kuna EFSI kestus ei ole piiratud, on fondi halduskulude konsolideeritud kogusumma (Euroopa investeerimisnõustamise keskus kaasa arvatud) teadmata ning sellele ei ole seatud ka ülempiiri.

Artikli 5 lõige 4. ESIFi kaasrahastamine

| 33. | Võttes arvesse EFSI veebisaidil reklaamitud praegust projektide registrit, oleks suuremal osal projektidest õigus saada toetust juba olemasolevatest ELi vahenditest. Kui üks projekt saab toetust mitmest eri rahastamisallikast mitme õigusraamistiku alusel, võib see põhjustada vastuolu kohaldatavate eeskirjade vahel. Käesolevas ettepanekus neid küsimusi ei käsitleta. |
| --- | --- |

33.

Võttes arvesse EFSI veebisaidil reklaamitud praegust projektide registrit, oleks suuremal osal projektidest õigus saada toetust juba olemasolevatest ELi vahenditest. Kui üks projekt saab toetust mitmest eri rahastamisallikast mitme õigusraamistiku alusel, võib see põhjustada vastuolu kohaldatavate eeskirjade vahel. Käesolevas ettepanekus neid küsimusi ei käsitleta.

Artikli 7 lõige 2. Täieliku tagatise andmine

| 34. | Ettepanekus nähakse ette, et ELi tagatis (kuni 2,5 miljardit eurot) katab täielikult EIFile antava rahastamise VKEdele mõeldud rahastamis- ja investeerimistehingute tegemiseks tingimusel, et EIP annab samas summas vahendeid ilma ELi tagatiseta. Tegelikkuses ei ole EIFi hallatud ELi tagatise osa puhul võimenduse põhjuseks EIF, vaid üksnes osalevad finantsvahendajad. |
| --- | --- |

34.

Ettepanekus nähakse ette, et ELi tagatis (kuni 2,5 miljardit eurot) katab täielikult EIFile antava rahastamise VKEdele mõeldud rahastamis- ja investeerimistehingute tegemiseks tingimusel, et EIP annab samas summas vahendeid ilma ELi tagatiseta. Tegelikkuses ei ole EIFi hallatud ELi tagatise osa puhul võimenduse põhjuseks EIF, vaid üksnes osalevad finantsvahendajad.

Artikkel 8. ELi tagatisfond

| 35. | Ettepanekus ei täpsustata, milline on fondi õiguslik vorm, ega seda, kuidas fond toimib. |
| --- | --- |

35.

Ettepanekus ei täpsustata, milline on fondi õiguslik vorm, ega seda, kuidas fond toimib.

| 36. | Tagatisfond peaks looma likviidsuspuhvri, mis kaitseb liidu eelarvet kahjude eest, mis tekivad EFSI eesmärkide saavutamiseks tehtud toimingute käigus. Kogemustele tuginedes on liidu eelarvest tehtavate maksete ja liidu tagatiskohustuste kogumahu vaheliseks suhteks määratud 50 %. Ettepanekuga sätestatakse, et komisjon võib vastu võtta delegeeritud õigusakti, et korrigeerida eespool nimetatud suhet maksimaalselt 10 protsendi ulatuses (800 miljonit eurot) (artikli 8 lõige 6 ja artikli 17 lõige 2). |
| --- | --- |

36.

Tagatisfond peaks looma likviidsuspuhvri, mis kaitseb liidu eelarvet kahjude eest, mis tekivad EFSI eesmärkide saavutamiseks tehtud toimingute käigus. Kogemustele tuginedes on liidu eelarvest tehtavate maksete ja liidu tagatiskohustuste kogumahu vaheliseks suhteks määratud 50 %. Ettepanekuga sätestatakse, et komisjon võib vastu võtta delegeeritud õigusakti, et korrigeerida eespool nimetatud suhet maksimaalselt 10 protsendi ulatuses (800 miljonit eurot) (artikli 8 lõige 6 ja artikli 17 lõige 2).

| 37. | Selline korrigeerimine võib suhtarvu kas suurendada või vähendada, kuid ettepanekus puudub säte, mis käsitleks mitmeaastase finantsraamistiku rubriike ja eelarveridasid, mida võimalik likviidsuspuhvri suurenemine mõjutaks juhul, kui tagatiskohustuste 50-protsendilisest maksmisest ei piisa. Komisjon peaks seda aspekti käsitlema 31. detsembriks 2018 esitatavas tagatistaseme asjakohasuse esimeses hindamisaruandes. |
| --- | --- |

37.

Selline korrigeerimine võib suhtarvu kas suurendada või vähendada, kuid ettepanekus puudub säte, mis käsitleks mitmeaastase finantsraamistiku rubriike ja eelarveridasid, mida võimalik likviidsuspuhvri suurenemine mõjutaks juhul, kui tagatiskohustuste 50-protsendilisest maksmisest ei piisa. Komisjon peaks seda aspekti käsitlema 31. detsembriks 2018 esitatavas tagatistaseme asjakohasuse esimeses hindamisaruandes.

Artikkel 10. Aruandlus ja raamatupidamisarvestus

| 38. | Tuleks ära märkida kriteeriumid, mille alusel esitatakse lõike 2 punkti b kohaselt koondhinnang EIP rahastamis- ja investeerimistehingute lisandväärtuse, erasektori vahendite kaasamise ning hinnanguliste ja tegelike väljundite, tulemuste ja mõju kohta. |
| --- | --- |

38.

Tuleks ära märkida kriteeriumid, mille alusel esitatakse lõike 2 punkti b kohaselt koondhinnang EIP rahastamis- ja investeerimistehingute lisandväärtuse, erasektori vahendite kaasamise ning hinnanguliste ja tegelike väljundite, tulemuste ja mõju kohta.

| 39. | Lõike 2 punktis f nimetatud EFSI finantsaruannetele tuleks lisada sõltumatu välisaudiitori arvamus. |
| --- | --- |

39.

Lõike 2 punktis f nimetatud EFSI finantsaruannetele tuleks lisada sõltumatu välisaudiitori arvamus.

| 40. | Ettepanekus tuleks ära märkida lõigetes 1–3 nimetatud aruandluse tähtajad. Tähtajad on eelkõige olulised selleks, et komisjon saaks lisada asjakohase teabe raamatupidamise aastaaruandesse. |
| --- | --- |

40.

Ettepanekus tuleks ära märkida lõigetes 1–3 nimetatud aruandluse tähtajad. Tähtajad on eelkõige olulised selleks, et komisjon saaks lisada asjakohase teabe raamatupidamise aastaaruandesse.

| 41. | Lõikes 6 mainitud ELi tagatisfondi aastaaruande ajastus peaks olema kooskõlas esialgse raamatupidamise aastaaruande või eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aastaaruande ajastusega, nagu sätestatakse finantsmääruse artiklis 142, ehk siis tähtaeg peaks olema 31. märts. |
| --- | --- |

41.

Lõikes 6 mainitud ELi tagatisfondi aastaaruande ajastus peaks olema kooskõlas esialgse raamatupidamise aastaaruande või eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aastaaruande ajastusega, nagu sätestatakse finantsmääruse artiklis 142, ehk siis tähtaeg peaks olema 31. märts.

Artikkel 12. Hindamine ja läbivaatamine

| 42. | Hindamise peaksid tegema sõltumatud välishindajad. |
| --- | --- |

42.

Hindamise peaksid tegema sõltumatud välishindajad.

| 43. | EFSI projektide kohta oleks asjakohasem aru anda alaprogrammide olemuse põhjal, et aruandlus vastaks sihtotstarbeliste investeeringute olelusringile. |
| --- | --- |

43.

EFSI projektide kohta oleks asjakohasem aru anda alaprogrammide olemuse põhjal, et aruandlus vastaks sihtotstarbeliste investeeringute olelusringile.

Artikkel 13. Läbipaistvus ja teabe avalikustamine

| 44. | Juhul, kui üksikasjalik kord pannakse paika komisjoni ja EIP vahelises lepingus, tuleks see leping avaldada. |
| --- | --- |

44.

Juhul, kui üksikasjalik kord pannakse paika komisjoni ja EIP vahelises lepingus, tuleks see leping avaldada.

Artikkel 20. Üleminekusäte

| 45. | ELi tagatis võib katta ka projekte, mida EIP ja EIF on rahastanud 2015. aasta jooksul enne käesoleva määruse jõustumist ja mis jäävad väljapoole nende tavapärast profiili. Sellisel juhul hindab komisjon, kas ELi tagatis laieneb ka nendele tehingutele. See oleks kõrvalekalle sätetest, mille kohaselt valib projektid välja sõltumatu investeeringute komitee objektiivsel alusel ilma mis tahes sektoripõhise või geograafilise eelistuseta, tuginedes juhtorgani kindlaks määratud investeerimispõhimõtetele ja suunistele. |
| --- | --- |

45.

ELi tagatis võib katta ka projekte, mida EIP ja EIF on rahastanud 2015. aasta jooksul enne käesoleva määruse jõustumist ja mis jäävad väljapoole nende tavapärast profiili. Sellisel juhul hindab komisjon, kas ELi tagatis laieneb ka nendele tehingutele. See oleks kõrvalekalle sätetest, mille kohaselt valib projektid välja sõltumatu investeeringute komitee objektiivsel alusel ilma mis tahes sektoripõhise või geograafilise eelistuseta, tuginedes juhtorgani kindlaks määratud investeerimispõhimõtetele ja suunistele.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 12. märtsi 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Presidendi äraolekul

kontrollikoja liige

Igors LUDBORŽS

---

(1)  COM(2015) 10 (final), 13. jaanuar 2015.

1

final

(2)  COM(2014) 903 (final), 26. november 2014.

2

final

(3)  COM(2014) 903 (final), lk 4.

3

final

(4)  Investeerimiskava kolmanda suuna puhul, mis käsitleb regulatiivset keskkonda ja investeerimistõkete kõrvaldamist, on komisjon 16. detsembril 2014 vastu võetud töökavas näinud ette esimesed meetmed (COM(2014) 910 (final), 16. detsember 2014, III lisa).

4

final

(5)  Leping komisjoni ja EIP vahel, vt ettepaneku artikkel 1 ja kava lk 6, 6. joonealune märkus.

5

(6)  ELi tagatist kasutatakse peamiselt taristute ja innovatsiooni võlainstrumentide toetamiseks (ligi 70 %), ülejäänud osa jaguneb võrdselt omakapitali tüüpi taristu ja innovatsiooni investeeringute ning VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate toetamise vahel Euroopa Investeerimisfondist (EIF).

6

(7)  Vt EIP põhikirja artikli 19 lõige 2 (Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll nr 5).

7

(8)  COM(2015) 10 (final), lk 30-31. Samuti märgitakse, et projektide endi rakendamisel võib esineda viivitusi ja ülekulusid ning algatuse kulutõhusust võib vähendada ebapiisav rahastamisvahendite kasutuselevõtt turul ja aja jooksul turutingimuste muutumine, mis omakorda vähendab eeldatavat mitmekordistavat mõju.

8

final

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  Vt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VIII jaotis.

10

(11)  Vt eriaruanne nr 4/2011 „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid” ja eriaruanne nr 2/2012 „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid”.

11

(12)  Finantsmääruse kohaldamisalast kõrvalejätmine on sätestatud ettepaneku põhjenduses 30 ning seda põhjendatakse lihtsalt ELi tagatise ja tagatisfondi ülesehituse laadiga.

12

(13)  Ülevaatearuanne 2014 „Lüngad, kattuvused ja väljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra ülevaade”, punkt 52; ülevaatearuanne 2014 „ELi rahaliste vahendite kasutamine parimal viisil: ülevaatearuanne ELi eelarve finantsjuhtimisele avalduvatest riskidest”, punkti 12 alapunkt e.

13

(14)  Vt ettepaneku artikli 2 lõike 1 punkt g ja lk 27, punkt 1.4.4.

14

(15)  Vt ettepaneku artikkel 14.

15

(16)  Lepinguga sätestatakse ka, et Euroopa Investeerimispanga tegevuse suhtes liidu tulude ja kulude haldamisel korraldatakse kontrollikoja ligipääs panga valduses olevale teabele kontrollikoja, panga ja komisjoni kokkuleppega. Kui kokkulepe puudub, on kontrollikojale ometi kättesaadav teave, mis on vajalik panga poolt hallatud liidu tulude ja kulude kontrollimiseks (ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 3 kolmas lõik).

16

(17)  ISSAI 5000 (rahvusvaheliste institutsioonide hea auditeerimistava põhimõtted) sätestab näiteks, et kõrgeimad kontrolliasutused peavad auditeerima kõiki avaliku sektori vahenditest toetatavaid või rahastatavaid rahvusvahelisi institutsioone selleks, et edendada paremat valitsemistava, läbipaistvust ja vastutust; ISSAI 5010 (suunised kõrgeimatele kontrolliasutustele) toob välja rahvusvaheliste institutsioonide hea auditeerimistava tausta, tulemused ja põhimõtted.

17

(18)  Esimese järjekoha kahju põhimõtet kohaldatakse ka üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi (LGTT) ja EL 2020 projektivõlakirjade algatuse puhul, kus portfell jagatakse kaheks: portfelli esmariski osa ning jääkriski osa. Esmariski osa peetakse laenukohustuste mittetäitmise puhul kõige suurema riskiga osaks. See jagatakse ELi eelarve ja EIP vahel, EL annab 95 % ja EIP 5 %. Esmariski osa on 30 % ja laenukohustuse mittetäitmise puhul tuleb ELi eelarvest katta 28,5 % portfelli väärtusest. Kuigi EIP võiks kanda kogu jääkriski osaga seotud riski, on tegelikkuses väga väike tõenäosus, et jääkriski osa kasutatakse. Tavaliselt katab kahjumi portfelli esmariski osa.

18

(19)  Vt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140 lõige 3.

19

(20)  EFSI toetusesaajad (kes ei ole ettepanekus määratletud) hõlmavad EFSI lepingu alusel EIP poolt rakendatud ELi tagatisega finantsinstrumentide laenajaid.

20

(21)  Eelarve puudujäägi kontrollväärtuse ületamise korral ei algata komisjon ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kui ületamine tuleneb üksnes panusest fondi ning on väike ja eelduste kohaselt ajutine. Võla kontrollväärtuse ületamise hindamisel ei võta komisjon arvesse panuseid EFSI-sse (vt COM(2015) 12 (final), 13. jaanuar 2015, lk 5–7).

21

final

(22)  Vt COM(2015) 12 (final), lk 7–9.

22

final

(23)  Nõuded eelhindamisele on esitatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklites 30, 31, 140 ning põhjenduses 53. Vt ka komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), artiklid 18 ja 224.

23

(24)  Üheks alternatiiviks oleks näiteks olnud EIP kapitali suurendamine.

24

(25)  TEN-T rahastamisega seoses (ligi 80 % Euroopa ühendamise rahastust) eeldati, et iga Euroopa tasandil kulutatud miljon toodab liikmesriikidelt 5 miljoni eest investeeringuid. Lisaks toodaks iga miljon 20 miljonit erasektorilt (suhtes 1: 25). Eeldati ka, et üks euro ELi teadusuuringute raamprogrammilt oleks tööstuse lisandväärtust suurendanud 7–14 eurot (vt Euroopa Komisjon, teabekiri/11/469, 29. juuni 2011).

25

(26)  Näiteks viidates Euroopa ühendamise rahastu poolt eelnevalt kindlaks määratud projektidele (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1316/2013 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129) I lisa).

26

(27)  COM(2014) 903 (final), lk 16.

27

final

(28)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884) artikkel 2.

28

(29)  COM(2014) 910 (final), III lisa.

29

final

---

LISA

LÜHENDID JA VIITED

| Lühend | Täistekst | Viitedokument/veebisait |
| --- | --- | --- |
| EFSI | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond | Vt: ettepanek |
| EIP | Euroopa Investeerimispank | www.eib.org |
| EIF | Euroopa Investeerimisfond | www.eif.org |
| EIAH | Euroopa investeerimisnõustamise keskus | Vt ettepaneku artikkel 2 |
| EPEC | Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus | http://www.eib.org/epec/ |
| ESIF | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid | http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_et.htm |
| EL | Euroopa Liit | |
| Kava | Euroopa investeerimiskava | COM(2014) 903 (final), 26. november 2014.
  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/an-investment-plan-for-europe_com_2014_903_en.pdf |
| LGTT | Üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend | http://www.eib.org/about/documents/lgtt-fact-sheet.htm |
| MFF | Mitmeaastane finantsraamistik | Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013
  http://ec.europa.eu/budget/mff/index_en.cfm |
| PBI | EL 2020 projektivõlakirjade algatus | http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm |
| Ettepanek | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 | COM(2015) 10 (final), 13. jaanuar 2015
  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf |
| VKE | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad | http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm |
| TEN-T | Üleeuroopaline transpordivõrk | http://inea.ec.europa.eu/en/ten-t/ten-t.htm |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping | http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1425369741778&uri=CELEX:C2012/326/01 |

Lühend

Täistekst

Viitedokument/veebisait

EFSI

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

Vt: ettepanek

EIP

Euroopa Investeerimispank

www.eib.org

EIF

Euroopa Investeerimisfond

www.eif.org

EIAH

Euroopa investeerimisnõustamise keskus

Vt ettepaneku artikkel 2

EPEC

Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskus

http://www.eib.org/epec/

ESIF

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_et.htm

EL

Euroopa Liit

Kava

Euroopa investeerimiskava

COM(2014) 903 (final), 26. november 2014.

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/an-investment-plan-for-europe_com_2014_903_en.pdf

LGTT

Üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend

http://www.eib.org/about/documents/lgtt-fact-sheet.htm

MFF

Mitmeaastane finantsraamistik

Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013

http://ec.europa.eu/budget/mff/index_en.cfm

PBI

EL 2020 projektivõlakirjade algatus

http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm

Ettepanek

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013

COM(2015) 10 (final), 13. jaanuar 2015

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

VKE

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm

TEN-T

Üleeuroopaline transpordivõrk

http://inea.ec.europa.eu/en/ten-t/ten-t.htm

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1425369741778&uri=CELEX:C2012/326/01

---