# Uradni list L 79/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 79 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5825. marec 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 79

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5825. marec 2015

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2015/496 z dne 17. marca 2015 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 v zvezi z deponiranjem arhivskega gradiva institucij pri Evropskem univerzitetnem inštitutu v Firencah | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2015/496 z dne 17. marca 2015 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 v zvezi z deponiranjem arhivskega gradiva institucij pri Evropskem univerzitetnem inštitutu v Firencah

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/497 z dne 20. marca 2015 o prepovedi ribolova na raže v vodah Unije con IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/498 z dne 24. marca 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopkom za nadzorno odobritev uporabe parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/499 z dne 24. marca 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za dodelitev nadzorne odobritve za uporabo postavk pomožnih lastnih sredstev v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/500 z dne 24. marca 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za nadzorno odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 18 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 z dne 24. marca 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/502 z dne 24. marca 2015 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kot krmni dodatek za krave molznice (imetnik dovoljenja Micro Bio-System Ltd) (
  1
  ) | 57 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/503 z dne 24. marca 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 60 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/497 z dne 20. marca 2015 o prepovedi ribolova na raže v vodah Unije con IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/498 z dne 24. marca 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopkom za nadzorno odobritev uporabe parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/499 z dne 24. marca 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za dodelitev nadzorne odobritve za uporabo postavk pomožnih lastnih sredstev v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/500 z dne 24. marca 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za nadzorno odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

18

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 z dne 24. marca 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/502 z dne 24. marca 2015 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kot krmni dodatek za krave molznice (imetnik dovoljenja Micro Bio-System Ltd) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

57

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/503 z dne 24. marca 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2015/496

z dne 17. marca 2015

o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 v zvezi z deponiranjem arhivskega gradiva institucij pri Evropskem univerzitetnem inštitutu v Firencah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 352 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) se arhivsko gradivo Unije ohrani in po izteku 30-letnega obdobja da na voljo javnosti, kadar koli je to mogoče. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) se arhivsko gradivo Unije ohrani in po izteku 30-letnega obdobja da na voljo javnosti, kadar koli je to mogoče.

| (2) | Obveznost ustanovitve arhivskega gradiva in njihovega odpiranja za javnost, kadar koli je to mogoče, velja za vsako izmed institucij iz Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 (v nadaljnjem besedilu: institucije), v skladu s pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Obveznost ustanovitve arhivskega gradiva in njihovega odpiranja za javnost, kadar koli je to mogoče, velja za vsako izmed institucij iz Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 (v nadaljnjem besedilu: institucije), v skladu s pogoji iz navedene uredbe.

| (3) | Uredba (EGS, Euratom) št. 354/83 določa, da lahko vsaka institucija hrani svoje arhivsko gradivo na katerem koli mestu, za katerega meni, da je najbolj primerno. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EGS, Euratom) št. 354/83 določa, da lahko vsaka institucija hrani svoje arhivsko gradivo na katerem koli mestu, za katerega meni, da je najbolj primerno.

| (4) | Leta 1984 so se Evropski parlament, Svet in Komisija odločili, da bodo deponirali svoje arhivsko gradivo pri Evropskem univerzitetnem inštitutu (EUI) v Firencah, kjer je na voljo javnosti. V ta namen je bila 17. decembra 1984 podpisana pogodba med Evropskimi skupnostmi, ki jih je zastopala Komisija, in EUI (v nadaljnjem besedilu: pogodba o deponiranju). |
| --- | --- |

(4)

Leta 1984 so se Evropski parlament, Svet in Komisija odločili, da bodo deponirali svoje arhivsko gradivo pri Evropskem univerzitetnem inštitutu (EUI) v Firencah, kjer je na voljo javnosti. V ta namen je bila 17. decembra 1984 podpisana pogodba med Evropskimi skupnostmi, ki jih je zastopala Komisija, in EUI (v nadaljnjem besedilu: pogodba o deponiranju).

| (5) | Evropski ekonomsko-socialni odbor in Evropsko računsko sodišče sta pozneje pristopila k pogodbi o deponiranju. Evropska investicijska banka svoje arhivsko gradivo deponira pri EUI na podlagi ločene konvencije z EUI, podpisane 1. julija 2005, in Pravilnika o zgodovinskih arhivih, ki ga je sprejel Upravni odbor banke 7. oktobra 2005 (2). |
| --- | --- |

(5)

Evropski ekonomsko-socialni odbor in Evropsko računsko sodišče sta pozneje pristopila k pogodbi o deponiranju. Evropska investicijska banka svoje arhivsko gradivo deponira pri EUI na podlagi ločene konvencije z EUI, podpisane 1. julija 2005, in Pravilnika o zgodovinskih arhivih, ki ga je sprejel Upravni odbor banke 7. oktobra 2005 (2).

| (6) | Italijanska vlada je EUI dala na voljo ustrezne prostore na trajni osnovi in brezplačno, da se zagotovi, da se deponirani arhivi hranijo in varujejo v skladu s priznanimi mednarodnimi standardi ter da jih je mogoče v teh prostorih tudi uporabljati. |
| --- | --- |

(6)

Italijanska vlada je EUI dala na voljo ustrezne prostore na trajni osnovi in brezplačno, da se zagotovi, da se deponirani arhivi hranijo in varujejo v skladu s priznanimi mednarodnimi standardi ter da jih je mogoče v teh prostorih tudi uporabljati.

| (7) | Namen deponiranja arhivskega gradiva institucij pri EUI je zagotavljanje dostopa do tega gradiva na enem mestu, spodbujanje njegove uporabe ter raziskav o zgodovini evropskega povezovanja in evropskih institucij. EUI je priznano središče za akademske raziskave in izobraževanje s poudarkom na Evropi in evropskem povezovanju. Ima skoraj 30 let izkušenj z upravljanjem arhivskega gradiva Unije, zagotavlja najsodobnejše prostore za hrambo in raziskovanje gradiva, ki so bili zgrajeni izključno za hranjenje in uporabo tega gradiva, ter je mednarodno priznan kot center za te arhive. |
| --- | --- |

(7)

Namen deponiranja arhivskega gradiva institucij pri EUI je zagotavljanje dostopa do tega gradiva na enem mestu, spodbujanje njegove uporabe ter raziskav o zgodovini evropskega povezovanja in evropskih institucij. EUI je priznano središče za akademske raziskave in izobraževanje s poudarkom na Evropi in evropskem povezovanju. Ima skoraj 30 let izkušenj z upravljanjem arhivskega gradiva Unije, zagotavlja najsodobnejše prostore za hrambo in raziskovanje gradiva, ki so bili zgrajeni izključno za hranjenje in uporabo tega gradiva, ter je mednarodno priznan kot center za te arhive.

| (8) | Nadaljnje deponiranje arhivskega gradiva institucij pri EUI bi bilo treba vključiti v zakonodajo Unije, tako da bo upoštevana vloga EUI kot partnerja institucij pri upravljanju njihovega arhivskega gradiva. |
| --- | --- |

(8)

Nadaljnje deponiranje arhivskega gradiva institucij pri EUI bi bilo treba vključiti v zakonodajo Unije, tako da bo upoštevana vloga EUI kot partnerja institucij pri upravljanju njihovega arhivskega gradiva.

| (9) | To uredbo bi bilo treba uporabljati za vse institucije in ta uredba ne bi smela vplivati na njihovo odgovornost, da dajo svoje arhivsko gradivo na voljo javnosti, niti na lastninsko pravico posamezne institucije na njihovem arhivskem gradivu. |
| --- | --- |

(9)

To uredbo bi bilo treba uporabljati za vse institucije in ta uredba ne bi smela vplivati na njihovo odgovornost, da dajo svoje arhivsko gradivo na voljo javnosti, niti na lastninsko pravico posamezne institucije na njihovem arhivskem gradivu.

| (10) | Posebna narava dejavnosti Sodišča Evropske unije in Evropske centralne banke (ECB) upravičuje njuno izvzetje iz obveznosti iz te uredbe, da deponira arhivsko gradivo pri EUI. Sodišče Evropske unije in ECB lahko deponirata svoje arhivsko gradivo pri EUI prostovoljno. |
| --- | --- |

(10)

Posebna narava dejavnosti Sodišča Evropske unije in Evropske centralne banke (ECB) upravičuje njuno izvzetje iz obveznosti iz te uredbe, da deponira arhivsko gradivo pri EUI. Sodišče Evropske unije in ECB lahko deponirata svoje arhivsko gradivo pri EUI prostovoljno.

| (11) | Kadar je to mogoče, bi morali dati institucije in EUI arhivsko gradivo javnosti na voljo v digitalizirani in digitalni obliki ter tako olajšati njegovo uporabo na spletu. |
| --- | --- |

(11)

Kadar je to mogoče, bi morali dati institucije in EUI arhivsko gradivo javnosti na voljo v digitalizirani in digitalni obliki ter tako olajšati njegovo uporabo na spletu.

| (12) | Osebne podatke iz arhivskega gradiva Unije, deponiranega pri EUI, bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3). |
| --- | --- |

(12)

Osebne podatke iz arhivskega gradiva Unije, deponiranega pri EUI, bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3).

| (13) | V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 se je Komisija v zvezi z zakonodajnim predlogom, ki je bil podlaga tej uredbi, posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je o tem podal mnenje 10. oktobra 2012 (4). |
| --- | --- |

(13)

V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 se je Komisija v zvezi z zakonodajnim predlogom, ki je bil podlaga tej uredbi, posvetovala z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je o tem podal mnenje 10. oktobra 2012 (4).

| (14) | Podrobne določbe o upravljanju arhivskega gradiva pri EUI, vključno o njegovem deponiranju, dostopnosti in javni uporabi, ter vzajemnih vlogah in odgovornostih institucij in EUI bi morale biti vsebovane v okvirnem sporazumu o partnerstvu. |
| --- | --- |

(14)

Podrobne določbe o upravljanju arhivskega gradiva pri EUI, vključno o njegovem deponiranju, dostopnosti in javni uporabi, ter vzajemnih vlogah in odgovornostih institucij in EUI bi morale biti vsebovane v okvirnem sporazumu o partnerstvu.

| (15) | Stroške EUI iz upravljanja arhivskega gradiva Unije, bi bilo treba kriti iz splošnega proračuna Unije, krijejo pa jih vse institucije, ki deponirajo gradivo. |
| --- | --- |

(15)

Stroške EUI iz upravljanja arhivskega gradiva Unije, bi bilo treba kriti iz splošnega proračuna Unije, krijejo pa jih vse institucije, ki deponirajo gradivo.

| (16) | Uredbo (EGS, Euratom) št. 354/83 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(16)

Uredbo (EGS, Euratom) št. 354/83 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS, Euratom) št. 354/83 se spremeni:

| (1) | Člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsaka institucija, razen Sodišča Evropske unije in Evropske centralne banke (ECB), deponira dokumente, ki so del njenega arhivskega gradiva in ga je v skladu s to uredbo dala na voljo javnosti, pri Evropskem univerzitetnem inštitutu (EUI) v Firencah. Gradivo se deponira v skladu s Prilogo.
  Institucije, ki deponirajo gradivo, se lahko ne glede na prvi podostavek iz pravnih ali upravnih razlogov odločijo, da nekaterih izvirnih dokumentov ne bodo deponirale pri EUI. V tem primeru deponirajo kopijo takih dokumentov v mikroobliki ali digitalni obliki.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsaka institucija, razen Sodišča Evropske unije in Evropske centralne banke (ECB), deponira dokumente, ki so del njenega arhivskega gradiva in ga je v skladu s to uredbo dala na voljo javnosti, pri Evropskem univerzitetnem inštitutu (EUI) v Firencah. Gradivo se deponira v skladu s Prilogo.

Institucije, ki deponirajo gradivo, se lahko ne glede na prvi podostavek iz pravnih ali upravnih razlogov odločijo, da nekaterih izvirnih dokumentov ne bodo deponirale pri EUI. V tem primeru deponirajo kopijo takih dokumentov v mikroobliki ali digitalni obliki.“

| (b) | dodajo se naslednji odstavki:
  „3.   Sodišče Evropske unije in ECB lahko deponirata svoje arhivsko gradivo pri EUI prostovoljno.
  4.   Institucije, ki deponirajo gradivo, ohranijo lastninsko pravico na svojem arhivskem gradivu ter izključno odgovornost za sestavo dokumentov in spisov, ki jih deponirajo ali drugače dajo na voljo EUI.
  5.   Deponiranje arhivskega gradiva institucij pri EUI ne vpliva na varstvo tega gradiva, kot je določeno v členu 2 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.
  6.   EUI zagotavlja hranjenje in varstvo deponiranega gradiva. Gradivo se hrani in varuje v skladu s priznanimi mednarodnimi standardi za fizično varstvo gradiva ter v skladu vsaj s tehničnimi in varnostnimi pravili, ki ustrezajo pravilom, ki se uporabljajo za hranjenje in upravljanje javnih arhivov v Italiji. V ta namen se deponirani dokumenti hranijo v namensko zgrajenih prostorih za hrambo.
  7.   Samo EUI je odgovorna za osebje, zadolženo za upravljanje arhivskega gradiva Unije, deponiranega pri EUI. EUI zagotovi, da je osebje, zadolženo za upravljanje arhivskega gradiva, ustrezno strokovno usposobljeno za delo na tem področju.
  8.   Vsaka institucija, ki deponira gradivo, ima pravico dobivati informacije o tem, kako EUI upravlja njeno arhivsko gradivo, in pregledati gradivo, ki ga je deponirala.
  9.   EUI da arhivsko gradivo, ki ga prejme na podlagi odstavkov 1 in 3, na voljo javnosti. Institucije lahko javnosti tudi dajo na voljo kopijo istega arhivskega gradiva.
  10.   Stroški upravljanja arhivskega gradiva Unije se financirajo s prispevki, ki jih vse institucije, ki deponirajo gradivo, vplačajo v ustrezno proračunsko vrstico, v mejah letnih odobritev, ki jih da na voljo proračunski organ v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5). S takimi finančnimi prispevki se ne krijejo stroški za zagotavljanje in prenovitev zgradb in prostorov za hrambo za arhive in osebje.
  Obseg prispevkov iz prvega pododstavka je sorazmerna velikosti načrtovanega arhiva vsake institucije, ki deponira arhivsko gradivo.Vsak prispevek se ponovno izračuna, kadar koli začne pri EUI svoje arhivsko gradivo deponirati še kakšna dodatna institucija oziroma vsaj vsakih pet let.
  11.   EUI deluje kot obdelovalec podatkov v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 45/2001 po navodilih institucij, ki deponirajo gradivo. EUI obdeluje vse osebne podatke, ki jih vsebuje arhivsko gradivo institucij, v skladu z jamstvi iz navedene uredbe.
  12.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima še naprej pooblastila za nadzor nad institucijami v zvezi z obdelavo osebnih podatkov iz arhivskega gradiva, deponiranega pri EUI. |
| --- | --- |

(b)

dodajo se naslednji odstavki:

„3.   Sodišče Evropske unije in ECB lahko deponirata svoje arhivsko gradivo pri EUI prostovoljno.

4.   Institucije, ki deponirajo gradivo, ohranijo lastninsko pravico na svojem arhivskem gradivu ter izključno odgovornost za sestavo dokumentov in spisov, ki jih deponirajo ali drugače dajo na voljo EUI.

5.   Deponiranje arhivskega gradiva institucij pri EUI ne vpliva na varstvo tega gradiva, kot je določeno v členu 2 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

6.   EUI zagotavlja hranjenje in varstvo deponiranega gradiva. Gradivo se hrani in varuje v skladu s priznanimi mednarodnimi standardi za fizično varstvo gradiva ter v skladu vsaj s tehničnimi in varnostnimi pravili, ki ustrezajo pravilom, ki se uporabljajo za hranjenje in upravljanje javnih arhivov v Italiji. V ta namen se deponirani dokumenti hranijo v namensko zgrajenih prostorih za hrambo.

7.   Samo EUI je odgovorna za osebje, zadolženo za upravljanje arhivskega gradiva Unije, deponiranega pri EUI. EUI zagotovi, da je osebje, zadolženo za upravljanje arhivskega gradiva, ustrezno strokovno usposobljeno za delo na tem področju.

8.   Vsaka institucija, ki deponira gradivo, ima pravico dobivati informacije o tem, kako EUI upravlja njeno arhivsko gradivo, in pregledati gradivo, ki ga je deponirala.

9.   EUI da arhivsko gradivo, ki ga prejme na podlagi odstavkov 1 in 3, na voljo javnosti. Institucije lahko javnosti tudi dajo na voljo kopijo istega arhivskega gradiva.

10.   Stroški upravljanja arhivskega gradiva Unije se financirajo s prispevki, ki jih vse institucije, ki deponirajo gradivo, vplačajo v ustrezno proračunsko vrstico, v mejah letnih odobritev, ki jih da na voljo proračunski organ v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5). S takimi finančnimi prispevki se ne krijejo stroški za zagotavljanje in prenovitev zgradb in prostorov za hrambo za arhive in osebje.

Obseg prispevkov iz prvega pododstavka je sorazmerna velikosti načrtovanega arhiva vsake institucije, ki deponira arhivsko gradivo.Vsak prispevek se ponovno izračuna, kadar koli začne pri EUI svoje arhivsko gradivo deponirati še kakšna dodatna institucija oziroma vsaj vsakih pet let.

11.   EUI deluje kot obdelovalec podatkov v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 45/2001 po navodilih institucij, ki deponirajo gradivo. EUI obdeluje vse osebne podatke, ki jih vsebuje arhivsko gradivo institucij, v skladu z jamstvi iz navedene uredbe.

12.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima še naprej pooblastila za nadzor nad institucijami v zvezi z obdelavo osebnih podatkov iz arhivskega gradiva, deponiranega pri EUI.

| (2) | Člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsaka institucija sprejme notranja pravila za uporabo te uredbe. Med njimi so pravila za hranjenje arhivskega gradiva in omogočanje dostopa javnosti do njega ter za varstvo osebnih podatkov, ki so v njem vsebovani. Kadar je mogoče, dajo institucije javnosti svoje arhive na voljo v elektronski obliki, vključno z digitaliziranimi in digitalno generiranimi arhivi, ter lajšajo njihovo uporabo prek spleta. Ohranijo tudi dokumente, ki so na voljo v oblikah, ki ustrezajo posebnim potrebam (kot so Braillova pisava, povečano besedilo ali posnetki).“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsaka institucija sprejme notranja pravila za uporabo te uredbe. Med njimi so pravila za hranjenje arhivskega gradiva in omogočanje dostopa javnosti do njega ter za varstvo osebnih podatkov, ki so v njem vsebovani. Kadar je mogoče, dajo institucije javnosti svoje arhive na voljo v elektronski obliki, vključno z digitaliziranimi in digitalno generiranimi arhivi, ter lajšajo njihovo uporabo prek spleta. Ohranijo tudi dokumente, ki so na voljo v oblikah, ki ustrezajo posebnim potrebam (kot so Braillova pisava, povečano besedilo ali posnetki).“

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Komisija v imenu institucij, ki deponirajo gradivo, sklene okvirni sporazum o partnerstvu z EUI. Ta okvirni sporazum o partnerstvu vsebuje podrobne določbe o vzajemni vlogi in odgovornostih institucij in EUI za upravljanje arhivskega gradiva Unije, vključno o njegovem deponiranju, dostopnosti in javni uporabi.“ |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Komisija v imenu institucij, ki deponirajo gradivo, sklene okvirni sporazum o partnerstvu z EUI. Ta okvirni sporazum o partnerstvu vsebuje podrobne določbe o vzajemni vlogi in odgovornostih institucij in EUI za upravljanje arhivskega gradiva Unije, vključno o njegovem deponiranju, dostopnosti in javni uporabi.“

| (3) | Besedilo iz Priloge se kot priloga doda Uredbi (EGS, Euratom) št. 354/83. |
| --- | --- |

(3)

Besedilo iz Priloge se kot priloga doda Uredbi (EGS, Euratom) št. 354/83.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  UL L 43, 15.2.1983, str. 1.

1

(2)  UL C 289, 22.11.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

(4)  UL C 28, 30.1.2013, str. 9.

4

(5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.“

5

---

PRILOGA

„PRILOGA

DOLOČBE O DEPONIRANJU ARHIVSKEGA GRADIVA INSTITUCIJ PRI EVROPSKEM UNIVERZITETNEM INŠTITUTU V FIRENCAH

| 1. | V primeru arhivskega gradiva v nedigitalni obliki se izvirni dokumenti deponirajo pri EUI v trajno hranjenje skupaj s kopijo izvirnih dokumentov v mikroobliki in/ali digitalno kopijo.
  V primeru arhivskega gradiva v digitalni obliki ima EUI stalen dostop do dokumentov na tak način, da lahko izpolnjuje svojo obveznost dajanja arhivskega gradiva na voljo javnosti na enem mestu in spodbujanja njegove uporabe. Matične institucije so še naprej odgovorne za trajno hranjenje svojega arhivskega gradiva v digitalni obliki. |
| --- | --- |

1.

V primeru arhivskega gradiva v nedigitalni obliki se izvirni dokumenti deponirajo pri EUI v trajno hranjenje skupaj s kopijo izvirnih dokumentov v mikroobliki in/ali digitalno kopijo.

V primeru arhivskega gradiva v digitalni obliki ima EUI stalen dostop do dokumentov na tak način, da lahko izpolnjuje svojo obveznost dajanja arhivskega gradiva na voljo javnosti na enem mestu in spodbujanja njegove uporabe. Matične institucije so še naprej odgovorne za trajno hranjenje svojega arhivskega gradiva v digitalni obliki.

| 2. | Gradivo se deponira enkrat letno in, kolikor je mogoče, v skladu z običajnimi postopki institucij za obdelavo arhivskega gradiva. |
| --- | --- |

2.

Gradivo se deponira enkrat letno in, kolikor je mogoče, v skladu z običajnimi postopki institucij za obdelavo arhivskega gradiva.

| 3. | EUI ne spreminja klasifikacije arhivskega gradiva, ki so jo vzpostavile institucije, ki deponirajo gradivo, niti ne izloča ali spreminja dokumentov ali spisov. |
| --- | --- |

3.

EUI ne spreminja klasifikacije arhivskega gradiva, ki so jo vzpostavile institucije, ki deponirajo gradivo, niti ne izloča ali spreminja dokumentov ali spisov.

| 4. | Če institucije, ki deponirajo gradivo, zahtevajo izvirnike kakršnih koli deponiranih dokumentov in spisov, jim EUI take izvirnike vrne. Institucije, ki deponirajo gradivo, vrnejo izvirnike EUI takoj, ko jih ne potrebujejo več. |
| --- | --- |

4.

Če institucije, ki deponirajo gradivo, zahtevajo izvirnike kakršnih koli deponiranih dokumentov in spisov, jim EUI take izvirnike vrne. Institucije, ki deponirajo gradivo, vrnejo izvirnike EUI takoj, ko jih ne potrebujejo več.

| 5. | EUI nemudoma obvesti institucije, ki deponirajo gradivo, o kakršnih koli okoliščinah, ki bi lahko ogrozile nedotakljivost arhivskega gradiva, ki so ga deponirale.“ |
| --- | --- |

5.

EUI nemudoma obvesti institucije, ki deponirajo gradivo, o kakršnih koli okoliščinah, ki bi lahko ogrozile nedotakljivost arhivskega gradiva, ki so ga deponirale.“

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/497

z dne 20. marca 2015

o prepovedi ribolova na raže v vodah Unije con IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 2015/104 (2) določa kvote za leto 2015.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2015.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2015 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. marca 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 2015/104 z dne 19. januarja 2015 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, o spremembi Uredbe (EU) št. 43/2014 ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 779/2014 (UL L 22, 28.1.2015, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 03/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | SRX/2AC4-C |
| Vrsta | raže (Rajiformes) |
| Območje | vode Unije con IIa in IV |
| Datum zaprtja | 6.3.2015 |

Št.

03/TQ104

Država članica

Nemčija

Stalež

SRX/2AC4-C

Vrsta

raže (Rajiformes)

Območje

vode Unije con IIa in IV

Datum zaprtja

6.3.2015

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/498

z dne 24. marca 2015

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopkom za nadzorno odobritev uporabe parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 111(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vloge za uporabo parametrov, specifičnih za zavarovalnice in pozavarovalnice, bi bilo treba pripraviti preudarno in na realni osnovi ter bi morale vključevati vse ustrezne podatke, ki so potrebni za oceno nadzornih organov. To bi moralo vključevati oceno, kako bodo izpolnjena merila glede popolnosti, natančnosti in ustreznosti uporabljenih podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Vloge za uporabo parametrov, specifičnih za zavarovalnice in pozavarovalnice, bi bilo treba pripraviti preudarno in na realni osnovi ter bi morale vključevati vse ustrezne podatke, ki so potrebni za oceno nadzornih organov. To bi moralo vključevati oceno, kako bodo izpolnjena merila glede popolnosti, natančnosti in ustreznosti uporabljenih podatkov.

| (2) | Informacije, ki jih mora v svoji vlogi navesti zavarovalnica ali pozavarovalnica, bi morale biti opredeljene, da se nadzornim organom zagotovi trdna podlaga za odločanje. |
| --- | --- |

(2)

Informacije, ki jih mora v svoji vlogi navesti zavarovalnica ali pozavarovalnica, bi morale biti opredeljene, da se nadzornim organom zagotovi trdna podlaga za odločanje.

| (3) | Vloga za uporabo parametrov, specifičnih za podjetje, je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti. |
| --- | --- |

(3)

Vloga za uporabo parametrov, specifičnih za podjetje, je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti.

| (4) | Določiti je treba pravila, da bodo nadzorni organi lahko sprejeli ustrezne postopke. Določiti je treba podrobna pravila o oceni in odobritvi vlog s strani nadzornih organov. Prilagoditi bi jih bilo treba sorazmerno z zahtevnostjo vloge za upravljanje postopka odobritve. Postopek odobritve lahko traja manj kot šest mesecev, sorazmerno z zahtevnostjo. |
| --- | --- |

(4)

Določiti je treba pravila, da bodo nadzorni organi lahko sprejeli ustrezne postopke. Določiti je treba podrobna pravila o oceni in odobritvi vlog s strani nadzornih organov. Prilagoditi bi jih bilo treba sorazmerno z zahtevnostjo vloge za upravljanje postopka odobritve. Postopek odobritve lahko traja manj kot šest mesecev, sorazmerno z zahtevnostjo.

| (5) | Odločitve o vlogi za uporabo parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, ne sme narekovati le znižanje kapitalske zahteve. Uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, podjetju ne bi smela preprečiti preprečiti vrnitve k standardnim parametrom, če parametri, specifični za posamezno podjetje, ne odražajo več profila tveganja podjetja. V tem primeru mora podjetje nadzornemu organu sporočiti razloge, zakaj zadevni parametri niso več ustrezni. |
| --- | --- |

(5)

Odločitve o vlogi za uporabo parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, ne sme narekovati le znižanje kapitalske zahteve. Uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, podjetju ne bi smela preprečiti preprečiti vrnitve k standardnim parametrom, če parametri, specifični za posamezno podjetje, ne odražajo več profila tveganja podjetja. V tem primeru mora podjetje nadzornemu organu sporočiti razloge, zakaj zadevni parametri niso več ustrezni.

| (6) | Postopek odobritve predvideva redno komunikacijo med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo pred vložitvijo uradne vloge nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah. |
| --- | --- |

(6)

Postopek odobritve predvideva redno komunikacijo med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo pred vložitvijo uradne vloge nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah.

| (7) | V okviru postopka odobritve bi morali nadzorni organi med drugim oceniti podatke, ki se uporabljajo za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, prav tako bi morali preveriti, če uporabljeni podatki ustrezajo merilom za kakovost podatkov iz člena 219 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (2). Za izpolnitev zahteve glede popolnosti podatkov v skladu s členom 219 navedene uredbe bi moralo podjetje uporabljati vrednosti parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, pridobljene z odobreno metodo z najnovejšimi ustreznimi podatki. |
| --- | --- |

(7)

V okviru postopka odobritve bi morali nadzorni organi med drugim oceniti podatke, ki se uporabljajo za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, prav tako bi morali preveriti, če uporabljeni podatki ustrezajo merilom za kakovost podatkov iz člena 219 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (2). Za izpolnitev zahteve glede popolnosti podatkov v skladu s členom 219 navedene uredbe bi moralo podjetje uporabljati vrednosti parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, pridobljene z odobreno metodo z najnovejšimi ustreznimi podatki.

| (8) | Zavarovalnica in pozavarovalnica lahko nadomestita le podskupino standardnih parametrov znotraj modulov tveganja iz zavarovanja s parametri, specifičnimi za posamezno podjetje. To pomeni, da bodo nekateri vhodni podatki, ki se uporabljajo za izračun teh parametrov, podobni ali enaki vhodnim podatkom, ki se uporabljajo za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij. |
| --- | --- |

(8)

Zavarovalnica in pozavarovalnica lahko nadomestita le podskupino standardnih parametrov znotraj modulov tveganja iz zavarovanja s parametri, specifičnimi za posamezno podjetje. To pomeni, da bodo nekateri vhodni podatki, ki se uporabljajo za izračun teh parametrov, podobni ali enaki vhodnim podatkom, ki se uporabljajo za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.

| (9) | Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki se trenutno obravnavajo ali so predvidene v prihodnjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki se trenutno obravnavajo ali so predvidene v prihodnjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Komisiji.

| (11) | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(11)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (12) | Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(12)

Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vloga za odobritev uporabe parametrov, specifičnih za posamezno podjetje

1.   Zavarovalnica ali pozavarovalnica nadzornemu organu predloži pisno vlogo za odobritev uporabe parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, za nadomestitev podskupine parametrov v standardni formuli.

2.   Vloga se vloži v enem od uradnih jezikov države članice, v kateri ima zavarovalnica ali pozavarovalnica svoj sedež, ali v jeziku, ki je bil dogovorjen z nadzornim organom.

3.   Vloga zavarovalnice ali pozavarovalnice, vsebuje naslednje:

| (a) | dokazila o notranjem postopku zavarovalnice ali pozavarovalnice za odločanje, ki se nanaša na vlogo; |
| --- | --- |

(a)

dokazila o notranjem postopku zavarovalnice ali pozavarovalnice za odločanje, ki se nanaša na vlogo;

| (b) | določen začetni datum, po katerem se zahteva uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje; |
| --- | --- |

(b)

določen začetni datum, po katerem se zahteva uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje;

| (c) | podskupino standardnih parametrov, za katere se zahteva zamenjava s parametrom, specifičnim za posamezno podjetje; |
| --- | --- |

(c)

podskupino standardnih parametrov, za katere se zahteva zamenjava s parametrom, specifičnim za posamezno podjetje;

| (d) | za vsak segment uporabljeno standardizirano metodo ter vrednost parametra, specifičnega za posamezno zavarovalnico ali pozavarovalnico, dobljeno s to metodo; |
| --- | --- |

(d)

za vsak segment uporabljeno standardizirano metodo ter vrednost parametra, specifičnega za posamezno zavarovalnico ali pozavarovalnico, dobljeno s to metodo;

| (e) | metodo izračuna parametra, specifičnega za posamezno podjetje, za katerega zavarovalnica ali pozavarovalnica vloži vlogo za uporabo, ter podatek, da je izračun ustrezen; |
| --- | --- |

(e)

metodo izračuna parametra, specifičnega za posamezno podjetje, za katerega zavarovalnica ali pozavarovalnica vloži vlogo za uporabo, ter podatek, da je izračun ustrezen;

| (f) | dokazilo, da so podatki, ki se uporabljajo za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, popolni, točni in ustrezni ter izpolnjujejo zahteve iz člena 219 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(f)

dokazilo, da so podatki, ki se uporabljajo za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, popolni, točni in ustrezni ter izpolnjujejo zahteve iz člena 219 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35;

| (g) | utemeljitev, da vsaka standardizirana metoda za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, za vsak posamezen segment zagotavlja najbolj natančen rezultat za izpolnitev zahtev iz člena 101 Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(g)

utemeljitev, da vsaka standardizirana metoda za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, za vsak posamezen segment zagotavlja najbolj natančen rezultat za izpolnitev zahtev iz člena 101 Direktive 2009/138/ES.

4.   Poleg vsebin iz odstavka 3 se vlogi priloži tudi seznam vseh drugih vlog, ki jih je predložila zavarovalnica ali pozavarovalnica ali ki so trenutno predvidene v naslednjih šestih mesecih, za odobritev katere koli izmed postavk iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, skupaj z ustreznimi datumi začetka uporabe.

Člen 2

Točnost rezultatov

Pri dokazovanju točnosti rezultatov zavarovalnica in pozavarovalnica oceni, ali standardizirana metoda ustreza podatkom podjetja, ali so njihove predpostavke izpolnjene ter ali so podatki relevantni glede na profil tveganja podjetja.

Člen 3

Ocena izbire parametrov in metode za izračun parametrov, ki jo opravi nadzorni organ

1.   Nadzorni organ oceni naslednje elemente, ki jih izbere zavarovalnica ali pozavarovalnica:

| (a) | parametre, ki se nadomestijo, pri čemer preuči, ali uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, bolje odraža profil tveganja iz zavarovanja podjetja; |
| --- | --- |

(a)

parametre, ki se nadomestijo, pri čemer preuči, ali uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, bolje odraža profil tveganja iz zavarovanja podjetja;

| (b) | segmente, za katere so bili parametri izračunani, pri čemer preuči, ali uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, bolje odraža profil tveganja iz zavarovanja podjetja. |
| --- | --- |

(b)

segmente, za katere so bili parametri izračunani, pri čemer preuči, ali uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, bolje odraža profil tveganja iz zavarovanja podjetja.

2.   Nadzorni organi ocenijo utemeljitev, ki jo podjetje poda za izbiro standardizirane metode za izračun zanj specifičnih parametrov. Nadzorni organi pri ocenjevanju preučijo, ali so predpostavke o standardiziranih metodah, izpolnjene, ter ali podatki ustrezajo profilu tveganja podjetja.

Člen 4

Ocenjevanje vloge

1.   Nadzorni organ potrdi prejem vloge zavarovalnice ali pozavarovalnice.

2.   Nadzorni organ v 30 dneh po prejemu vloge potrdi, ali je vloga popolna. Nadzorni organ šteje vlogo za odobritev uporabe parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, za popolno, če vsebuje vse podatke in dokazila iz odstavkov 3 in 4 člena 1. Če nadzorni organ odloči, da vloga ni popolna, takoj obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico, da se obdobje odobritve ni začelo, ter navede razloge, zakaj se vloga ne šteje za popolno.

3.   Če nadzorni organ potrdi, da je vloga popolna, mu to ne preprečuje, da bi zahteval dodatne informacije, ki jih potrebuje za izvedbo ocene. V zahtevku se določijo zahtevane dodatne informacije ter navedejo razlogi za zahtevek.

4.   Nadzorni organi lahko v oceni vloge zahtevajo prilagoditve načina, ki ga podjetje predlaga za uporabo parametrov, specifičnih za posamezno podjetje. Kadar nadzorni organ odloči, da bi bilo po prilagoditvah mogoče odobriti vlogo za uporabo parametra, specifičnega za posamezno podjetje, o potrebnih prilagoditvah nemudoma pisno obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.

5.   Dnevi med datumom, ko nadzorni organ zahteva takšne informacije ali prilagoditve, in datumom, ko nadzorni organ prejme takšne informacije, se ne vključijo v šestmesečno obdobje iz odstavka 7.

6.   Zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o vseh spremembah podrobnosti svoje vloge. Če zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o spremembi svoje vloge, se ta obravnava kot nova vloga, razen če:

| (a) | je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali prilagoditvah ali |
| --- | --- |

(a)

je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali prilagoditvah ali

| (b) | je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vplivala na oceno vloge. |
| --- | --- |

(b)

je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vplivala na oceno vloge.

7.   Nadzorni organ sprejme odločitev o vlogi v šestih mesecih od prejema popolne vloge.

Člen 5

Odločitev o vlogi

1.   Če se nadzorni organ odloči, da vlogo zavrne, navede razloge za tako odločitev. Nadzorni organ odobri vlogo samo, če meni, da je obrazložitev za nadomestitev podskupine parametrov standardne formule ustrezna.

2.   Ko nadzorni organ sprejme odločitev glede vloge, o tem nemudoma pisno obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico, in sicer v istem jeziku, kot je vloga.

3.   Nadzorni organ se lahko odloči, da odobri uporabo nekaterih, ne pa vseh segmentov ali parametrov, vključenih v vlogo.

Člen 6

Preklic odobritve nadzornega organa

Nadzorni organ lahko prekliče odobritev, ki jo je izdal zavarovalnici ali pozavarovalnici za uporabo metode s parametrom, specifičnim za posamezno podjetje, kadar

| (a) | podjetje, ki mu je bila odobrena uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, ne izpolnjuje več pogojev iz člena 101 Direktive 2009/138/ES ter členov 218, 219 in 220 Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(a)

podjetje, ki mu je bila odobrena uporaba parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, ne izpolnjuje več pogojev iz člena 101 Direktive 2009/138/ES ter členov 218, 219 in 220 Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (b) | se želi zavarovalnica ali pozavarovalnica v ustrezno pojasnjenih okoliščinah vrniti k standardnim parametrom ter pošlje v zvezi s tem zahtevek nadzornemu organu, v katerem navede razloge za neprimernost parametra, specifičnega za posamezno podjetje, in predloži dokazila za to. |
| --- | --- |

(b)

se želi zavarovalnica ali pozavarovalnica v ustrezno pojasnjenih okoliščinah vrniti k standardnim parametrom ter pošlje v zvezi s tem zahtevek nadzornemu organu, v katerem navede razloge za neprimernost parametra, specifičnega za posamezno podjetje, in predloži dokazila za to.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

3

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/499

z dne 24. marca 2015

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za dodelitev nadzorne odobritve za uporabo postavk pomožnih lastnih sredstev v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 92(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale pripraviti vloge za odobritev postavk pomožnih lastnih sredstev preudarno in na realni osnovi. |
| --- | --- |

(1)

Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale pripraviti vloge za odobritev postavk pomožnih lastnih sredstev preudarno in na realni osnovi.

| (2) | Vloga za postavko pomožnih lastnih sredstev je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti. |
| --- | --- |

(2)

Vloga za postavko pomožnih lastnih sredstev je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti.

| (3) | Zavarovalnica ali pozavarovalnica bi morala vključiti vse ustrezne podatke, ki so potrebni za oceno, ki jo opravi nadzorni organ, vključno z oceno s strani zavarovalnice ali pozavarovalnice, kako bi zadevna postavka izpolnjevala merila za pomožna lastna sredstva ter, ob vpoklicu, za razvrstitev kot osnovno lastno sredstvo, da lahko nadzorni organ pravočasno sprejme odločitev na podlagi ustreznih dokazov. |
| --- | --- |

(3)

Zavarovalnica ali pozavarovalnica bi morala vključiti vse ustrezne podatke, ki so potrebni za oceno, ki jo opravi nadzorni organ, vključno z oceno s strani zavarovalnice ali pozavarovalnice, kako bi zadevna postavka izpolnjevala merila za pomožna lastna sredstva ter, ob vpoklicu, za razvrstitev kot osnovno lastno sredstvo, da lahko nadzorni organ pravočasno sprejme odločitev na podlagi ustreznih dokazov.

| (4) | Informacije, ki jih mora v svojo vlogo vključiti zavarovalnica ali pozavarovalnica, bi morale biti določene, da se nadzornemu organu zagotovi trdna podlaga za odločanje. |
| --- | --- |

(4)

Informacije, ki jih mora v svojo vlogo vključiti zavarovalnica ali pozavarovalnica, bi morale biti določene, da se nadzornemu organu zagotovi trdna podlaga za odločanje.

| (5) | Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev pomožnega lastnega sredstva nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki se trenutno obravnavajo ali so predvidene v prihodnjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev pomožnega lastnega sredstva nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki se trenutno obravnavajo ali so predvidene v prihodnjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah.

| (6) | Zmožnost, da lahko nadzorni organi in zavarovalnice ali pozavarovalnice ocenijo stanje skupine nasprotnih strank kot bi bila ena sama nasprotna stranka, velja za zlasti pomembno v primerih, ko ima podjetje za vzajemno zavarovanje ali podjetje, ki deluje po načelu vzajemnosti, veliko število homogenih članov, ki niso pravne osebe, od katerih lahko zahteva dodatne prispevke. |
| --- | --- |

(6)

Zmožnost, da lahko nadzorni organi in zavarovalnice ali pozavarovalnice ocenijo stanje skupine nasprotnih strank kot bi bila ena sama nasprotna stranka, velja za zlasti pomembno v primerih, ko ima podjetje za vzajemno zavarovanje ali podjetje, ki deluje po načelu vzajemnosti, veliko število homogenih članov, ki niso pravne osebe, od katerih lahko zahteva dodatne prispevke.

| (7) | Postopek odobritve pomožnih lastnih sredstev predvideva redno komunikacijo med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo pred vložitvijo uradne vloge nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah. |
| --- | --- |

(7)

Postopek odobritve pomožnih lastnih sredstev predvideva redno komunikacijo med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo pred vložitvijo uradne vloge nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah.

| (8) | Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ, da se je zmožnost absorbcije izgube odobrenega pomožnega lastnega sredstva zmanjšala, bi moral nadzorni organ odobreni znesek popraviti navzdol ali preklicati svojo odobritev metode, da se zagotovi njegova skladnost z zmanjšanjem zmožnosti absorbcije izgube. |
| --- | --- |

(8)

Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ, da se je zmožnost absorbcije izgube odobrenega pomožnega lastnega sredstva zmanjšala, bi moral nadzorni organ odobreni znesek popraviti navzdol ali preklicati svojo odobritev metode, da se zagotovi njegova skladnost z zmanjšanjem zmožnosti absorbcije izgube.

| (9) | Člen 226 Direktive 2009/138/ES dovoljuje skupini zavarovalnic ali pozavarovalnic, da zaprosi za odobritev postavke pomožnega lastnega sredstva za posredniški zavarovalni holding ali posredniški mešani finančni holding. V teh primerih bi morala za posredniški zavarovalni holding ali posredniški mešani finančni holding veljati ista pravila kot veljajo za zavarovalnico ali pozavarovalnico. To bi moralo veljati tudi, kadar je na čelu skupine zavarovalni holding ali mešani finančni holding v skladu s členom 235 Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(9)

Člen 226 Direktive 2009/138/ES dovoljuje skupini zavarovalnic ali pozavarovalnic, da zaprosi za odobritev postavke pomožnega lastnega sredstva za posredniški zavarovalni holding ali posredniški mešani finančni holding. V teh primerih bi morala za posredniški zavarovalni holding ali posredniški mešani finančni holding veljati ista pravila kot veljajo za zavarovalnico ali pozavarovalnico. To bi moralo veljati tudi, kadar je na čelu skupine zavarovalni holding ali mešani finančni holding v skladu s členom 235 Direktive 2009/138/ES.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Komisiji.

| (11) | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(11)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (12) | Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(12)

Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošne značilnosti vloge

1.   Zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži nadzornim organom pisno vlogo za odobritev vsakega posameznega pomožnega lastnega sredstva.

2.   Vloga se vloži v enem od uradnih jezikov države članice, v kateri ima zavarovalnica ali pozavarovalnica svoj sedež, ali v jeziku, ki je bil dogovorjen z nadzornim organom.

3.   Vloga vključuje spremni dopis in dokazila.

Člen 2

Spremni dopis

Zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži spremni dopis. V spremnem dopisu potrdi vse od naslednjega:

| (a) | vsi pravni ali pogodbeni pogoji, ki urejajo postavko pomožnega lastnega sredstva ali vse povezane ureditve, so nedvoumni in jasno opredeljeni; |
| --- | --- |

(a)

vsi pravni ali pogodbeni pogoji, ki urejajo postavko pomožnega lastnega sredstva ali vse povezane ureditve, so nedvoumni in jasno opredeljeni;

| (b) | znesek, dodeljen postavki pomožnega lastnega sredstva v vlogi, je v skladu s členom 90(2) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(b)

znesek, dodeljen postavki pomožnega lastnega sredstva v vlogi, je v skladu s členom 90(2) Direktive 2009/138/ES;

| (c) | ekonomska vsebina postavke pomožnega lastnega sredstva, vključno s tem, kako postavka ob vpoklicu zagotovi osnovna lastna sredstva, se v celoti odraža v vlogi; |
| --- | --- |

(c)

ekonomska vsebina postavke pomožnega lastnega sredstva, vključno s tem, kako postavka ob vpoklicu zagotovi osnovna lastna sredstva, se v celoti odraža v vlogi;

| (d) | glede na verjeten prihodnji razvoj ter okoliščine na dan vloge zavarovalnica ali pozavarovalnica šteje, da postavka pomožnega lastnega sredstva izpolnjuje merila za razvrstitev lastnih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

glede na verjeten prihodnji razvoj ter okoliščine na dan vloge zavarovalnica ali pozavarovalnica šteje, da postavka pomožnega lastnega sredstva izpolnjuje merila za razvrstitev lastnih sredstev;

| (e) | izpuščen ni noben podatek, ki bi lahko v primeru, da bi bil nazornemu organu znan, vplival na njegovo odločitev glede odobritve postavke pomožnega lastnega sredstva, glede zneska, za katerega dodeli odobritev postavke, ali časovnega obdobja, v katerem velja odobritev metode izračuna. |
| --- | --- |

(e)

izpuščen ni noben podatek, ki bi lahko v primeru, da bi bil nazornemu organu znan, vplival na njegovo odločitev glede odobritve postavke pomožnega lastnega sredstva, glede zneska, za katerega dodeli odobritev postavke, ali časovnega obdobja, v katerem velja odobritev metode izračuna.

Spremni dopis vključuje tudi seznam drugih vlog, ki jih je predložila zavarovalnica ali pozavarovalnica ali ki so trenutno predvidene v naslednjih šestih mesecih, za odobritev katere koli izmed postavk iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, skupaj z ustreznimi datumi začetka uporabe.

Člen 3

Dokazila glede zneska ali metode

Zavarovalnica ali pozavarovalnica v vlogi, ki jo predloži, zaprosi za odobritev specifičnega denarnega zneska za postavko pomožnega lastnega sredstva ali metodo za določitev zneska postavke pomožnega lastnega sredstva.

Če zavarovalnica oziroma pozavarovalnica zaprosi za odobritev določenega denarnega zneska, v vlogi obrazloži izračun zneska, ki temelji na preudarnih in realnih predpostavkah v skladu s členom 90(2) Direktive 2009/138/ES.

Če zavarovalnica ali pozavarovalnica zaprosi za odobritev metode izračuna, predloži naslednje informacije:

| (a) | obrazložitev metode in kako ta odraža zmožnost postavke pomožnega lastnega sredstva za absorbcijo izgube; |
| --- | --- |

(a)

obrazložitev metode in kako ta odraža zmožnost postavke pomožnega lastnega sredstva za absorbcijo izgube;

| (b) | opis vseh predpostavk, na katerih temelji metoda, in na kakšen način so te predpostavke preudarne in realne; |
| --- | --- |

(b)

opis vseh predpostavk, na katerih temelji metoda, in na kakšen način so te predpostavke preudarne in realne;

| (c) | pričakovani začetni znesek postavke, ki je bil izračunan v skladu z metodo, in obrazložitev tega zneska; |
| --- | --- |

(c)

pričakovani začetni znesek postavke, ki je bil izračunan v skladu z metodo, in obrazložitev tega zneska;

| (d) | obrazložitev postopkov validiranja, ki jih bo zavarovalnica ali pozavarovalnica uvedla za zagotovitev, da rezultati metode še naprej odražajo trajno zmožnost postavke za absorbcijo izgub. |
| --- | --- |

(d)

obrazložitev postopkov validiranja, ki jih bo zavarovalnica ali pozavarovalnica uvedla za zagotovitev, da rezultati metode še naprej odražajo trajno zmožnost postavke za absorbcijo izgub.

Člen 4

Dokazila glede meril za odobritev

Dokazila vsebujejo dovolj informacij, da lahko nadzorni organ oceni, ali vloga upošteva merila iz člena 90 Direktive 2009/138/ES in členov 62 do 65 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3). Vsebujejo vsaj informacije iz drugega do sedmega pododstavka tega člena.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi informacije glede narave postavke pomožnih lastnih sredstev in zmožnosti absorbcije izgube postavke osnovnih lastnih sredstev, v katera se ob vpoklicu pretvorijo pomožna lastna sredstva, vključno s:

| (a) | pravnimi ali pogodbenimi pogoji postavke, skupaj s pogoji, ki veljajo za vsako povezano ureditev, in dokazilom, da je nasprotna stranka podpisala pogodbo in morebitno povezano ureditev ali bo to storila; |
| --- | --- |

(a)

pravnimi ali pogodbenimi pogoji postavke, skupaj s pogoji, ki veljajo za vsako povezano ureditev, in dokazilom, da je nasprotna stranka podpisala pogodbo in morebitno povezano ureditev ali bo to storila;

| (b) | dokazilom, da so v skladu s pravnim mnenjem pogodba ali druge povezane ureditve pravno zavezujoče in izvršljive v vseh zadevnih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

(b)

dokazilom, da so v skladu s pravnim mnenjem pogodba ali druge povezane ureditve pravno zavezujoče in izvršljive v vseh zadevnih jurisdikcijah;

| (c) | obdobjem, v katerem pogodba velja in, obdobjem, če se to razlikuje, v katerem lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vpokliče postavko; |
| --- | --- |

(c)

obdobjem, v katerem pogodba velja in, obdobjem, če se to razlikuje, v katerem lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vpokliče postavko;

| (d) | potrditvijo, da bi postavka pomožnega osnovnega sredstva po vpoklicu in vplačilu imela vse lastnosti postavke osnovnega lastnega sredstva, razvrščene v stopnjo 1 v skladu s členom 71 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ali vse lastnosti postavke osnovnega lastnega sredstva, razvrščene v stopnjo 2 v skladu s členom 73 Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(d)

potrditvijo, da bi postavka pomožnega osnovnega sredstva po vpoklicu in vplačilu imela vse lastnosti postavke osnovnega lastnega sredstva, razvrščene v stopnjo 1 v skladu s členom 71 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ali vse lastnosti postavke osnovnega lastnega sredstva, razvrščene v stopnjo 2 v skladu s členom 73 Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (e) | potrditvijo, da pogodbeni pogoji postavke ne vsebujejo nobene določbe, ki bi lahko zavarovalnico ali pozavarovalnico odvrnila od vpoklica postavke za absorbcijo izgub ali omejila njeno sposobnost za vpoklic na zahtevo; |
| --- | --- |

(e)

potrditvijo, da pogodbeni pogoji postavke ne vsebujejo nobene določbe, ki bi lahko zavarovalnico ali pozavarovalnico odvrnila od vpoklica postavke za absorbcijo izgub ali omejila njeno sposobnost za vpoklic na zahtevo;

| (f) | potrditvijo, da bi bili postavka pomožnega lastnega sredstva ali njena upravičenja na voljo le zavarovalnici ali pozavarovalnici in jih ne bi bilo mogoče prenesti ali razporediti na katero koli drugo stranko ali kako drugače obremeniti; |
| --- | --- |

(f)

potrditvijo, da bi bili postavka pomožnega lastnega sredstva ali njena upravičenja na voljo le zavarovalnici ali pozavarovalnici in jih ne bi bilo mogoče prenesti ali razporediti na katero koli drugo stranko ali kako drugače obremeniti;

| (g) | vsemi dejavniki, ki omejujejo pogoje, pod katerimi bi zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko vpoklicala postavko, vključno, vendar ne zgolj z izrednimi razmerami, ki so značilne za zavarovalnice in pozavarovalnice, ali izjemnimi pogoji na širšem trgu; |
| --- | --- |

(g)

vsemi dejavniki, ki omejujejo pogoje, pod katerimi bi zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko vpoklicala postavko, vključno, vendar ne zgolj z izrednimi razmerami, ki so značilne za zavarovalnice in pozavarovalnice, ali izjemnimi pogoji na širšem trgu;

| (h) | ali zavarovalnica ali pozavarovalnica ima oziroma bo v prihodnosti morda imela obveznost, pričakovanje ali razumevanje, da bo izplačala sredstva ali zagotovila kakršno koli upravičenje nasprotni ali tretji stranki v povezavi s to postavko, razen v primeru vračila postavke osnovnega lastnega sredstva, ki bi ustrezalo lastnostim iz člena 71(1)(h), in člena 73(1)(d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(h)

ali zavarovalnica ali pozavarovalnica ima oziroma bo v prihodnosti morda imela obveznost, pričakovanje ali razumevanje, da bo izplačala sredstva ali zagotovila kakršno koli upravičenje nasprotni ali tretji stranki v povezavi s to postavko, razen v primeru vračila postavke osnovnega lastnega sredstva, ki bi ustrezalo lastnostim iz člena 71(1)(h), in člena 73(1)(d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (i) | izvodom načrta za srednjeročno upravljanje kapitala, vključno z navedbo, kako bo postavka prispevala k obstoječi strukturi kapitala zavarovalnice ali pozavarovalnice ter kako lahko postavka omogoči zavarovalnici ali pozavarovalnici, da izpolni obstoječe ali prihodnje kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(i)

izvodom načrta za srednjeročno upravljanje kapitala, vključno z navedbo, kako bo postavka prispevala k obstoječi strukturi kapitala zavarovalnice ali pozavarovalnice ter kako lahko postavka omogoči zavarovalnici ali pozavarovalnici, da izpolni obstoječe ali prihodnje kapitalske zahteve.

Razen v primerih, ko se uporablja člen 63(6) Delegirane uredbe (EU) 2015/35 in je status skupine nasprotnih strank mogoče oceniti, kot če bi bila ena nasprotna stranka, zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži informacije glede statusa vsake nasprotne stranke, vključno z:

| (a) | imeni in opisom vsake posamezne nasprotne stranke, vključno z naravo odnosa med zavarovalnico ali pozavarovalnico in nasprotno stranko; |
| --- | --- |

(a)

imeni in opisom vsake posamezne nasprotne stranke, vključno z naravo odnosa med zavarovalnico ali pozavarovalnico in nasprotno stranko;

| (b) | oceno tveganja neplačila nasprotnih strank, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(b)

oceno tveganja neplačila nasprotnih strank, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (c) | oceno sposobnosti zagotavljanja likvidnosti nasprotnih strank, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(3) Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(c)

oceno sposobnosti zagotavljanja likvidnosti nasprotnih strank, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(3) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (d) | oceno pripravljenosti nasprotnih strank za plačilo, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(4) Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(d)

oceno pripravljenosti nasprotnih strank za plačilo, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(4) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (e) | opisom različnih okoliščin, v katerih bi zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko vpoklicala postavko, vključno s trenutnimi pričakovanji glede tega, kdaj bi se postavko lahko vpoklicalo pred ali ob pojavu neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom; |
| --- | --- |

(e)

opisom različnih okoliščin, v katerih bi zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko vpoklicala postavko, vključno s trenutnimi pričakovanji glede tega, kdaj bi se postavko lahko vpoklicalo pred ali ob pojavu neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom;

| (f) | informacijami o vseh drugih dejavnikih, ki so pomembni za status nasprotne stranke, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(5) Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(f)

informacijami o vseh drugih dejavnikih, ki so pomembni za status nasprotne stranke, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(5) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

Kadar se nasprotne stranke obravnavajo kot skupina nasprotnih strank v skladu s členom 63(6) Delegirane uredbe (EU) 2015/35, se informacije iz točk (a) do (f) tretjega pododstavka zagotovijo za skupino nasprotnih strank.

Kadar je nasprotna stranka članica iste skupine ali podskupine kot zavarovalnica ali pozavarovalnica v smislu člena 213 Direktive 2009/138/ES ter ima obveznosti iz naslova pomožnih lastnih sredstev do različnih subjektov znotraj skupine, informacije iz točk (b) do (f) tretjega pododstavka vključujejo dokazilo o sposobnosti nasprotne stranke, da istočasno izplača več vpoklicev postavk pomožnih nasprotnih sredstev, pri čemer se upoštevajo okoliščine in subjekti v skupini.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi informacije o izterljivosti sredstev, vključno s:

| (a) | podrobnostmi o ureditvah, ki bi lahko izboljšale izterljivost postavke, vključno z razpoložljivostjo zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

podrobnostmi o ureditvah, ki bi lahko izboljšale izterljivost postavke, vključno z razpoložljivostjo zavarovanja s premoženjem;

| (b) | podrobnostmi o tem, ali nacionalna zakonodaja v kateri koli jurisdikciji preprečuje vpoklic ali njegovo izplačilo, vključno v primerih, ko se za zavarovalnico ali pozavarovalnico začnejo postopki v zvezi z reševanjem, upravni postopki ali postopki zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

(b)

podrobnostmi o tem, ali nacionalna zakonodaja v kateri koli jurisdikciji preprečuje vpoklic ali njegovo izplačilo, vključno v primerih, ko se za zavarovalnico ali pozavarovalnico začnejo postopki v zvezi z reševanjem, upravni postopki ali postopki zaradi insolventnosti;

| (c) | podrobnostmi o ureditvah ali okoliščinah, ki bi lahko preprečile vpoklic ali njegovo izplačilo v primeru poslabšanja finančnega stanja, vključno z neskladnostjo z zahtevanim solventnostnim kapitalom ali zahtevanim minimalnim kapitalom. |
| --- | --- |

(c)

podrobnostmi o ureditvah ali okoliščinah, ki bi lahko preprečile vpoklic ali njegovo izplačilo v primeru poslabšanja finančnega stanja, vključno z neskladnostjo z zahtevanim solventnostnim kapitalom ali zahtevanim minimalnim kapitalom.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi informacije o preteklih vpoklicih, vključno z/s:

| (a) | informacijami o izkušnjah s preteklimi vpoklici ali zbiranjem drugih zapadlih sredstev od iste ali podobnih nasprotnih strank v istih ali podobnih okoliščinah; |
| --- | --- |

(a)

informacijami o izkušnjah s preteklimi vpoklici ali zbiranjem drugih zapadlih sredstev od iste ali podobnih nasprotnih strank v istih ali podobnih okoliščinah;

| (b) | vsemi ustreznimi razpoložljivimi tržnimi podatki o preteklih vpoklicih ali zbiranju drugih zapadlih sredstev od iste ali podobnih nasprotnih strank v istih ali podobnih okoliščinah; |
| --- | --- |

(b)

vsemi ustreznimi razpoložljivimi tržnimi podatki o preteklih vpoklicih ali zbiranju drugih zapadlih sredstev od iste ali podobnih nasprotnih strank v istih ali podobnih okoliščinah;

| (c) | oceno pomembnosti in zanesljivosti informacij, opisanih v točkah (a) in (b), glede pričakovanega rezultata prihodnjih vpoklicev s strani zavarovalnic in pozavarovalnic. |
| --- | --- |

(c)

oceno pomembnosti in zanesljivosti informacij, opisanih v točkah (a) in (b), glede pričakovanega rezultata prihodnjih vpoklicev s strani zavarovalnic in pozavarovalnic.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi opis postopkov, ki jih izvaja za ugotavljanje morebitnih prihodnjih sprememb, kot je določeno v členu 62(1)(d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ki bi lahko zmanjšale zmožnost absorbcije izgube postavke pomožnih lastnih sredstev. Opis vključuje:

| (a) | kako namerava ugotoviti spremembe:






  (i) | strukture ali pogodbenih pogojev dogovora, vključno s preklicem ali iztekom postavke pomožnih lastnih sredstev ali porabo ali vpoklicem dela ali celotne postavke pomožnih lastnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

kako namerava ugotoviti spremembe:

(i)

strukture ali pogodbenih pogojev dogovora, vključno s preklicem ali iztekom postavke pomožnih lastnih sredstev ali porabo ali vpoklicem dela ali celotne postavke pomožnih lastnih sredstev;

| (ii) | statusa zadevnih nasprotnih strank, vključno z neplačilom nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(ii)

statusa zadevnih nasprotnih strank, vključno z neplačilom nasprotne stranke;

| (iii) | izterljivosti postavke pomožnih lastnih sredstev, vključno z vpoklicem drugih postavk pomožnih lastnih sredstev, ki jih zagotavljajo iste nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(iii)

izterljivosti postavke pomožnih lastnih sredstev, vključno z vpoklicem drugih postavk pomožnih lastnih sredstev, ki jih zagotavljajo iste nasprotne stranke.

| (b) | kako namerava obvestiti nadzorni organ o ugotovljenih spremembah, vključno s tem, katere mehanizme je vzpostavila za ugotavljanje, kdaj je treba spremembo predložiti upravnemu, upravljalnemu ali nadzornemu organu podjetja ter nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(b)

kako namerava obvestiti nadzorni organ o ugotovljenih spremembah, vključno s tem, katere mehanizme je vzpostavila za ugotavljanje, kdaj je treba spremembo predložiti upravnemu, upravljalnemu ali nadzornemu organu podjetja ter nadzornemu organu.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica vključi dokazilo o svojem notranjem postopku odločanja, ki se nanaša na vlogo.

Člen 5

Ocenjevanje vloge

Nadzorni organ potrdi prejem vloge zavarovalnice ali pozavarovalnice.

Nadzorni organ šteje vlogo za popolno, če zajema vse, kar je določeno v členih 2, 3 in 4.

Nadzorni organ pravočasno potrdi, ali je vloga popolna ali ne, oziroma najpozneje v 30 dneh od datuma prejema vloge.

Nadzorni organ zagotovi, da je časovno obdobje, v katerem se odloča o vlogi, razumno in ni daljše od treh mesecev po prejemu popolne vloge, razen če se pojavijo izjemne okoliščine, o katerih se pravočasno pisno obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.

V primeru izrednih okoliščin nadzorni organ o vlogi ne odloča več kot šest mesecev od prejema popolne vloge.

Četudi nadzorni organ meni, da je vloga popolna, lahko zahteva dodatne informacije, ki jih potrebuje za izvedbo ocene. V zahtevku se določijo zahtevane dodatne informacije ter navedejo razlogi za zahtevek. Dnevi med datumom, ko nadzorni organ zahteva takšne informacije, in datumom, ko nadzorni organ prejme takšne informacije, se ne vključijo v časovna obdobja iz četrtega in petega pododstavka.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o vseh spremembah podrobnosti svoje vloge.

Če zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o spremembi svoje vloge, se ta obravnava kot nova vloga, razen če:

| (a) | je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali |
| --- | --- |

(a)

je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali

| (b) | je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vpliva na oceno vloge. |
| --- | --- |

(b)

je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vpliva na oceno vloge.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko s pisnim obvestilom umakne vlogo na kateri koli stopnji pred odločitvijo nadzornega organa. Če zavarovalnica ali pozavarovalnica posledično ponovno vloži vlogo ali vloži posodobljeno vlogo, jo nadzorni organ obravnava kot novo vlogo.

Člen 6

Odločitev o vlogi

Ko nadzorni organ sprejme odločitev glede vloge, o tem nemudoma pisno obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.

Kadar nadzorni organ odobri nižji znesek, kot je zanj zaprosila zavarovalnica ali pozavarovalnica, ali zavrne vlogo za odobritev, navede razloge za takšno odločitev.

Kadar se nadzorna odobritev dodeli pod pogojem sklenitve pogodbe, zavarovalnica ali pozavarovalnica nemudoma sklene pogodbo pod pogoji, na katerih temelji odobritev, ter nadzornemu organu predloži izvod podpisane pogodbe.

Zavarovalnica ali pozavarovalnica postavke pomožnih lastnih sredstev ali metode ne šteje za dopustne, dokler pogodba ni sklenjena.

Člen 7

Revizija odobrenega zneska ali umik odobritve metode

1.   Kadar pomožni lastni viri ne izpolnjujejo več pogojev, pod katerimi je bil odobren znesek ali odobrena metoda izračuna, se nadzorni organ odloči za enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | zmanjšanje zneska postavke pomožnih lastnih sredstev na nižji znesek ali na nič; |
| --- | --- |

(a)

zmanjšanje zneska postavke pomožnih lastnih sredstev na nižji znesek ali na nič;

| (b) | umik odobritve metode izračuna. |
| --- | --- |

(b)

umik odobritve metode izračuna.

2.   Če nadzorni organ sprejme odločitev v skladu z odstavkom 1, o tej odločitvi in razlogih zanjo nemudoma obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

3

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/500

z dne 24. marca 2015

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za nadzorno odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 86(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 77b Direktive 2009/138/ES lahko zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo uskladitveno prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, kar morajo predhodno odobriti nadzorni organi, če so izpolnjeni določeni pogoji. Določiti je treba pravila v zvezi s postopki za odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 77b Direktive 2009/138/ES lahko zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo uskladitveno prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, kar morajo predhodno odobriti nadzorni organi, če so izpolnjeni določeni pogoji. Določiti je treba pravila v zvezi s postopki za odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve.

| (2) | Da bi se vloga štela za popolno, mora vsebovati vse relevantne informacije, ki so potrebne za oceno in odločitev nadzornih organov. Za zagotovitev usklajene podlage za oceno in odločitev nadzornih organov, bi morala vloga vsebovati dokazila o izpolnjevanju vsakega posameznega pogoja iz člena 77b Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se vloga štela za popolno, mora vsebovati vse relevantne informacije, ki so potrebne za oceno in odločitev nadzornih organov. Za zagotovitev usklajene podlage za oceno in odločitev nadzornih organov, bi morala vloga vsebovati dokazila o izpolnjevanju vsakega posameznega pogoja iz člena 77b Direktive 2009/138/ES.

| (3) | Vloga za uskladitveno prilagoditev je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti. |
| --- | --- |

(3)

Vloga za uskladitveno prilagoditev je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti.

| (4) | Poleg člena 77b vsebuje Direktiva 2009/138/ES v členih 44, 45 in 77c tudi druge zahteve, ki veljajo za vse zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev. Vloga bi morala zato vsebovati dokazila, da bodo v primeru odobritve vse te zahteve izpolnjene. |
| --- | --- |

(4)

Poleg člena 77b vsebuje Direktiva 2009/138/ES v členih 44, 45 in 77c tudi druge zahteve, ki veljajo za vse zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev. Vloga bi morala zato vsebovati dokazila, da bodo v primeru odobritve vse te zahteve izpolnjene.

| (5) | V okviru postopkov za odobritev uskladitvene prilagoditve se predpostavlja redna komunikacija med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo, preden se uradna vloga vloži nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne presoje temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah ter dokazilih. |
| --- | --- |

(5)

V okviru postopkov za odobritev uskladitvene prilagoditve se predpostavlja redna komunikacija med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo, preden se uradna vloga vloži nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne presoje temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah ter dokazilih.

| (6) | Da se zagotovi nemoten in učinkovit postopek, bi morali imeti nadzorni organi pred odločitvijo o končnem sprejetju oziroma zavrnitvi vloge možnost zahtevati, da zavarovalnice in pozavarovalnice spremenijo vloge na področjih, nakaterih predložena dokazila ne zadoščajo za dokazovanje izpolnjevanja ustreznih pogojev iz člena 77b Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi nemoten in učinkovit postopek, bi morali imeti nadzorni organi pred odločitvijo o končnem sprejetju oziroma zavrnitvi vloge možnost zahtevati, da zavarovalnice in pozavarovalnice spremenijo vloge na področjih, nakaterih predložena dokazila ne zadoščajo za dokazovanje izpolnjevanja ustreznih pogojev iz člena 77b Direktive 2009/138/ES.

| (7) | Poleg upoštevanja dokazil, vključenih v vlogo, bi morali nadzorni organi upoštevati tudi druge dejavnike, ki so pomembni pri sprejemanju odločitve o tem, ali so zahteve iz Direktive 2009/138/ES izpolnjene. |
| --- | --- |

(7)

Poleg upoštevanja dokazil, vključenih v vlogo, bi morali nadzorni organi upoštevati tudi druge dejavnike, ki so pomembni pri sprejemanju odločitve o tem, ali so zahteve iz Direktive 2009/138/ES izpolnjene.

| (8) | Ker se lahko uskladitveni portfelji upravljajo na podlagi načela delujočega podjetja, bi moralo biti (po)zavarovalnicam, ki so pridobile odobritev za uporabo uskladitvene prilagoditve vrednosti ustreznih obveznosti, poleg tega dovoljeno, da to prilagoditev vrednosti uporabijo tudi za vrednotenje prihodnjih zavarovalnih obveznosti, v kolikor imajo te obveznosti in sredstva, ki jim ustrezajo, enake značilnosti kot obveznosti in sredstva, ki so vključena v prvotni uskladitveni portfelj ter posledično za zadevno (po)zavarovalnico predstavljajo enaka tveganja. |
| --- | --- |

(8)

Ker se lahko uskladitveni portfelji upravljajo na podlagi načela delujočega podjetja, bi moralo biti (po)zavarovalnicam, ki so pridobile odobritev za uporabo uskladitvene prilagoditve vrednosti ustreznih obveznosti, poleg tega dovoljeno, da to prilagoditev vrednosti uporabijo tudi za vrednotenje prihodnjih zavarovalnih obveznosti, v kolikor imajo te obveznosti in sredstva, ki jim ustrezajo, enake značilnosti kot obveznosti in sredstva, ki so vključena v prvotni uskladitveni portfelj ter posledično za zadevno (po)zavarovalnico predstavljajo enaka tveganja.

| (9) | Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev uskladitvene prilagoditve nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki so trenutno v postopku ali so predvidene v naslednjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev uskladitvene prilagoditve nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki so trenutno v postopku ali so predvidene v naslednjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah.

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Evropski komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Evropski komisiji.

| (11) | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(11)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (12) | Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(12)

Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vloga za uporabo uskladitvene prilagoditve

1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki zaprosijo za uporabo uskladitvene prilagoditve, predložijo nadzornim organom pisno vlogo za predhodno odobritev.

2.   Vloga se vloži v enem od uradnih jezikov države članice, v kateri ima zavarovalnica ali pozavarovalnica svoj sedež, ali v jeziku, ki je bil predhodno dogovorjen z nadzornim organom, in vsebuje vsaj informacije, ki se zahtevajo v skladu s členi 3 do 6 te uredbe.

3.   Zavarovalnice in pozavarovalnice zagotovijo, da vloga vključuje vse druge relevantne informacije, za katere štejejo, da so lahko potrebne za oceno in odločitev nadzornega organa. Vloga vsebuje dokazila o notranjem postopku zavarovalnice ali pozavarovalnice za odločanje, ki se nanaša na vlogo.

4.   Če se vloga vloži za več kot en portfelj zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, vsebuje dokazila v skladu s členi 3 do 6 te uredbe ločeno za vsak portfelj, ki ga vloga zajema.

Člen 2

Vsebina vloge v zvezi z določenim portfeljem sredstev

V zvezi z določenim portfeljem sredstev, zahtevanim v skladu z odstavkom 1(a) člena 77b Direktive 2009/138/ES, vloga vključuje vsaj naslednje:

| (a) | dokazila, da določeni portfelj sredstev izpolnjuje vse ustrezne pogoje, navedene v členu 77b(1) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(a)

dokazila, da določeni portfelj sredstev izpolnjuje vse ustrezne pogoje, navedene v členu 77b(1) Direktive 2009/138/ES;

| (b) | podrobnosti glede sredstev v določenem portfelju, ki obsegajo informacije po posameznih vrsticah sredstev, skupaj s postopkom, ki se uporablja za združevanje teh sredstev po razredih sredstev, kreditno kvaliteto in trajanje za namene določitve temeljnega razmika iz odstavka 1(b) člena 77c Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti glede sredstev v določenem portfelju, ki obsegajo informacije po posameznih vrsticah sredstev, skupaj s postopkom, ki se uporablja za združevanje teh sredstev po razredih sredstev, kreditno kvaliteto in trajanje za namene določitve temeljnega razmika iz odstavka 1(b) člena 77c Direktive 2009/138/ES;

| (c) | opis postopka, ki se uporablja za ohranjanje določenega portfelja sredstev v skladu z odstavkom 1(a) člena 77b Direktive 2009/138/ES, vključno s postopkom za ohranjanje replikacije pričakovanih denarnih tokov, kadar so se ti bistveno spremenili. |
| --- | --- |

(c)

opis postopka, ki se uporablja za ohranjanje določenega portfelja sredstev v skladu z odstavkom 1(a) člena 77b Direktive 2009/138/ES, vključno s postopkom za ohranjanje replikacije pričakovanih denarnih tokov, kadar so se ti bistveno spremenili.

Člen 3

Vsebina vloge v zvezi s portfeljem zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti

V zvezi s portfeljem zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, za katerega se načrtuje uporaba uskladitvene prilagoditve, vloga vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | dokazila, da zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti izpolnjujejo vsa merila, navedena v točkah (d), (e), (g) in (j) odstavka 1 člena 77b Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(a)

dokazila, da zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti izpolnjujejo vsa merila, navedena v točkah (d), (e), (g) in (j) odstavka 1 člena 77b Direktive 2009/138/ES;

| (b) | če je prisotno tveganje umrljivosti, kvantitativne dokaze, da se najboljša ocena portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti ne poveča za več kot 5 % ob udaru tveganja umrljivosti iz člena 52 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3). |
| --- | --- |

(b)

če je prisotno tveganje umrljivosti, kvantitativne dokaze, da se najboljša ocena portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti ne poveča za več kot 5 % ob udaru tveganja umrljivosti iz člena 52 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3).

Člen 4

Vsebina pisne vloge v zvezi z usklajevanjem denarnih tokov in upravljanjem portfeljev

V zvezi z usklajevanjem denarnih tokov in upravljanjem upravičenega portfelja obveznosti in določenega portfelja sredstev, vloga vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | kvantitativna dokazila o izpolnjevanju meril iz odstavka 1(c) člena 77b Direktive 2009/138/ES, vključno s kvantitativno in kvalitativno oceno, ali morebitno neujemanje povzroči bistvena tveganja v primerjavi s tveganji, ki so del zavarovalnega posla, za katerega se načrtuje uporaba uskladitvene prilagoditve; |
| --- | --- |

(a)

kvantitativna dokazila o izpolnjevanju meril iz odstavka 1(c) člena 77b Direktive 2009/138/ES, vključno s kvantitativno in kvalitativno oceno, ali morebitno neujemanje povzroči bistvena tveganja v primerjavi s tveganji, ki so del zavarovalnega posla, za katerega se načrtuje uporaba uskladitvene prilagoditve;

| (b) | dokazila, da bodo vzpostavljeni ustrezni postopki za primerno opredelitev, organizacijo in upravljanje portfelja obveznosti in določenega portfelja sredstev ločeno od drugih dejavnosti (po)zavarovalnic ter za zagotovitev, da se določena sredstva ne bodo uporabila za kritje izgub iz drugih dejavnosti (po)zavarovalnice, v skladu z odstavkom 1(b) člena 77b Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(b)

dokazila, da bodo vzpostavljeni ustrezni postopki za primerno opredelitev, organizacijo in upravljanje portfelja obveznosti in določenega portfelja sredstev ločeno od drugih dejavnosti (po)zavarovalnic ter za zagotovitev, da se določena sredstva ne bodo uporabila za kritje izgub iz drugih dejavnosti (po)zavarovalnice, v skladu z odstavkom 1(b) člena 77b Direktive 2009/138/ES;

| (c) | dokazila o tem, kako se bodo lastna sredstva prilagodila v skladu s členom 81 Direktive 2009/138/ES, da se upošteva vsako zmanjšanje prenosljivosti; |
| --- | --- |

(c)

dokazila o tem, kako se bodo lastna sredstva prilagodila v skladu s členom 81 Direktive 2009/138/ES, da se upošteva vsako zmanjšanje prenosljivosti;

| (d) | dokazila o tem, kako se bo prilagodil zahtevani solventnostni kapital, da se ustrezno odraža vsako zmanjšanje možnosti za razpršitev tveganja. Po potrebi to vključuje dokazila o spoštovanju členov 216, 217 in 234 Delegirane uredbe (EU) 2015/35. Če zavarovalnice in pozavarovalnice nameravajo izračunati zahtevani solventnostni kapital z uporabo notranjega modela, vendar niso pridobile potrebne nadzorne odobritve, se dokazila, ki se zahtevajo v skladu s tem odstavkom, predložijo na podlagi rezultata, dobljenega s standardno formulo ter neodobrenim notranjim modelom. |
| --- | --- |

(d)

dokazila o tem, kako se bo prilagodil zahtevani solventnostni kapital, da se ustrezno odraža vsako zmanjšanje možnosti za razpršitev tveganja. Po potrebi to vključuje dokazila o spoštovanju členov 216, 217 in 234 Delegirane uredbe (EU) 2015/35. Če zavarovalnice in pozavarovalnice nameravajo izračunati zahtevani solventnostni kapital z uporabo notranjega modela, vendar niso pridobile potrebne nadzorne odobritve, se dokazila, ki se zahtevajo v skladu s tem odstavkom, predložijo na podlagi rezultata, dobljenega s standardno formulo ter neodobrenim notranjim modelom.

Člen 5

Dodatna vsebina pisne vloge

Poleg informacij, navedenih v členih 3 do 4 te uredbe, vloga vsebuje tudi naslednje:

| (a) | potrditev, da bodo pogoji iz člena 77b(3) Direktive 2009/138/ES izpolnjeni, če se dodeli nadzorna odobritev za uporabo uskladitvene prilagoditve; |
| --- | --- |

(a)

potrditev, da bodo pogoji iz člena 77b(3) Direktive 2009/138/ES izpolnjeni, če se dodeli nadzorna odobritev za uporabo uskladitvene prilagoditve;

| (b) | likvidnostni načrt, ki se zahteva v skladu s členom 44(2) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(b)

likvidnostni načrt, ki se zahteva v skladu s členom 44(2) Direktive 2009/138/ES;

| (c) | oceno, ki se zahteva v skladu s členom 44(2a)(b) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(c)

oceno, ki se zahteva v skladu s členom 44(2a)(b) Direktive 2009/138/ES;

| (d) | oceno, ki se zahteva v skladu s členom 45(2a) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(d)

oceno, ki se zahteva v skladu s členom 45(2a) Direktive 2009/138/ES;

| (e) | podrobno razlago in prikaz postopka izračuna, uporabljenega za določitev uskladitvene prilagoditve v skladu z zahtevami iz člena 77c Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(e)

podrobno razlago in prikaz postopka izračuna, uporabljenega za določitev uskladitvene prilagoditve v skladu z zahtevami iz člena 77c Direktive 2009/138/ES;

| (f) | seznam drugih vlog, ki jih je predložila zavarovalnica ali pozavarovalnica ali ki so trenutno predvidene v naslednjih šestih mesecih za odobritev katere koli izmed postavk postopnega uvajanja iz člena 308(a)(1) Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(f)

seznam drugih vlog, ki jih je predložila zavarovalnica ali pozavarovalnica ali ki so trenutno predvidene v naslednjih šestih mesecih za odobritev katere koli izmed postavk postopnega uvajanja iz člena 308(a)(1) Direktive 2009/138/ES.

Člen 6

Ocenjevanje vloge

1.   Nadzorni organ potrdi prejem vloge zavarovalnice ali pozavarovalnice.

2.   Nadzorni organ šteje, da je vloga popolna, če vsebuje vsa dokazila, zahtevana v skladu s členi 2 do 5 te uredbe.

3.   Nadzorni organ v 30 dneh po prejemu vloge potrdi, ali je vloga popolna.

4.   Če nadzorni organ odloči, da vloga ni popolna, takoj obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico, da se obdobje odobritve ni začelo ter navede razloge, zakaj se vloga ne šteje za popolno.

5.   Nadzorni organ zagotovi, da sprejme odločitev o vlogi v šestih mesecih od prejema popolne vloge.

6.   Če nadzorni organ potrdi, da je vloga popolna, mu to ne preprečuje, da bi zahteval dodatne informacije, ki jih potrebuje za izvedbo ocene. V zahtevku se določijo zahtevane dodatne informacije ter navedejo razlogi za zahtevek.

7.   Nadzorni organi med ocenjevanjem vloge redno komunicirajo z zavarovalnico ali pozavarovalnico ter lahko od nje zahtevajo, da prilagodi predlagani način uporabe uskladitvene prilagoditve. Kadar nadzorni organ ugotovi, da bi bilo po prilagoditvi mogoče odobriti uporabo uskladitvene prilagoditve, o potrebnih prilagoditvah nemudoma pisno obvesti zavarovalnico in pozavarovalnico.

8.   Dnevi med datumom, ko nadzorni organ zahteva dodatne informacije ali prilagoditve v skladu z odstavkom 6 ali 7, in datumom, ko nadzorni organ prejme takšne informacije ali prilagoditve, se ne vključijo v šestmesečno obdobje iz odstavka 5.

9.   Zavarovalnice in pozavarovalnice zagotovijo, da so vsa dokazila na voljo nadzornemu organu v celotnem obdobju ocenjevanja vloge in če je le mogoče, tudi v elektronski obliki.

10.   Zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o vseh spremembah podrobnosti svoje vloge. Če zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o spremembi svoje vloge, se to obravnava kot nova vloga, razen če:

| (a) | je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali spremembah ali |
| --- | --- |

(a)

je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali spremembah ali

| (b) | je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vplivala na oceno vloge. |
| --- | --- |

(b)

je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vplivala na oceno vloge.

11.   Zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko s pisnim obvestilom umakne vlogo na kateri koli stopnji pred odločitvijo nadzornega organa. Če zavarovalnica ali pozavarovalnica posledično ponovno vloži vlogo ali vloži posodobljeno vlogo, jo nadzorni organ obravnava kot novo vlogo.

Člen 7

Odločitev o vlogi

1.   Nadzorni organ lahko pri odločanju o odobritvi vloge upošteva tudi druga dokazila, ki niso navedena v členih 2 do 5 te uredbe, če so ta dokazila pomembna za oceno izpolnjevanja pogojev iz členov 77b(1) in 77c Direktive 2009/138/ES.

2.   Odločitev nadzornega organa o odobritvi vloge se pisno sporoči v istem jeziku, kot je vloga.

3.   Če je bila prejeta ena sama vloga za več kot en portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, se lahko nadzorni organ odloči, da odobri uporabo le za nekatere portfelje iz vloge. V tem primeru v pisnem sporočilu o odločitvi navede, za katere portfelje zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti se lahko uporabi uskladitvena prilagoditev.

4.   Če se nadzorni organ odloči zavrniti uporabo za nekatere ali vse portfelje iz vloge, jasno navede razloge za takšno odločitev.

5.   Če se zavarovalnicam in pozavarovalnicam dodeli odobritev za uporabo uskladitvene prilagoditve za portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, se šteje, da ta odločitev o odobritvi zajema tudi prihodnje zavarovalne in pozavarovalne obveznosti in sredstva, ki se dodajajo temu uskladitvenemu portfelju, če lahko (po)zavarovalnice dokažejo naslednje:

| (a) | prihodnje obveznosti in sredstva imajo enake značilnosti kot obveznosti in sredstva, vključena v uskladitveni portfelj, za katerega je bila dodeljena odobritev; |
| --- | --- |

(a)

prihodnje obveznosti in sredstva imajo enake značilnosti kot obveznosti in sredstva, vključena v uskladitveni portfelj, za katerega je bila dodeljena odobritev;

| (b) | uskladitveni portfelj še naprej izpolnjuje ustrezne pogoje iz Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(b)

uskladitveni portfelj še naprej izpolnjuje ustrezne pogoje iz Direktive 2009/138/ES.

Člen 8

Preklic odobritve nadzornega organa

Če nadzorni organ šteje, da zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki ji je bila dodeljena odobritev za uporabo uskladitvene prilagoditve, ne izpolnjuje več pogojev iz člena 77b(1) ali 77c Direktive 2009/138/ES, zadevni nadzorni organ nemudoma obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico in pojasni naravo neizpolnjevanja pogojev.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

3

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/501

z dne 24. marca 2015

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 26. junija 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana („zadevni državi“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 26. junija 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana („zadevni državi“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 13. maja 2014 vložil Eurofer („pritožnik“) v imenu proizvajalcev hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, ki so se pritožili. Pritožnik predstavlja približno 50 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 13. maja 2014 vložil Eurofer („pritožnik“) v imenu proizvajalcev hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, ki so se pritožili. Pritožnik predstavlja približno 50 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (3) | Komisija je 14. avgusta 2014 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK v Unijo in ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 14. avgusta 2014 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK v Unijo in ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

1.2   Registracija

| (4) | Komisija je 15. decembra 2014 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 (4) o obvezni registraciji uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se uporablja od 17. decembra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 15. decembra 2014 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 (4) o obvezni registraciji uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se uporablja od 17. decembra 2014.

1.3   Zainteresirane strani

| (5) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter kitajske in tajvanske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. O začetku preiskave je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike („ZDA“) in jih prav tako povabila k sodelovanju. Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) uporabiti ZDA v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter kitajske in tajvanske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. O začetku preiskave je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike („ZDA“) in jih prav tako povabila k sodelovanju. Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) uporabiti ZDA v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (6) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(a)   Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pri tem je upoštevala obseg njihove proizvodnje. Vzorec je tako vključeval štiri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 50 % obsega proizvodnje. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni bilo, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pri tem je upoštevala obseg njihove proizvodnje. Vzorec je tako vključeval štiri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 50 % obsega proizvodnje. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni bilo, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

Vzorčenje uvoznikov

| (9) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (10) | Zahtevane informacije je predložilo 31 nepovezanih uvoznikov, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. |
| --- | --- |

(10)

Zahtevane informacije je predložilo 31 nepovezanih uvoznikov, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.

| (11) | Prejete so bile pripombe v zvezi z lastniško strukturo enega od izbranih uvoznikov. Zainteresirane strani so trdile, da eden od uvoznikov ne bi smel biti vključen v vzorec, ker je povezan s proizvajalcem Unije. Vendar v obdobju preiskave ta uvoznik ni bil povezan z nobenim proizvajalcem Unije, ampak se je z njim povezal šele pozneje. Poleg tega izraz „nepovezan uvoznik“ pomeni, da uvoznik ni povezan s proizvajalcem izvoznikom. Lahko pa je povezan s proizvajalcem Unije. |
| --- | --- |

(11)

Prejete so bile pripombe v zvezi z lastniško strukturo enega od izbranih uvoznikov. Zainteresirane strani so trdile, da eden od uvoznikov ne bi smel biti vključen v vzorec, ker je povezan s proizvajalcem Unije. Vendar v obdobju preiskave ta uvoznik ni bil povezan z nobenim proizvajalcem Unije, ampak se je z njim povezal šele pozneje. Poleg tega izraz „nepovezan uvoznik“ pomeni, da uvoznik ni povezan s proizvajalcem izvoznikom. Lahko pa je povezan s proizvajalcem Unije.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu

| (12) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Tajvanu pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavnike Tajvana v EU pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Tajvanu pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavnike Tajvana v EU pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.

| (13) | Zahtevane informacije je zagotovilo devet domnevnih proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov (od katerih so trije povezani) na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri reprezentativnega vzorca. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(13)

Zahtevane informacije je zagotovilo devet domnevnih proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov (od katerih so trije povezani) na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri reprezentativnega vzorca. Pripomb ni bilo.

| (14) | Preiskava je pokazala, da dve vzorčeni družbi in dve sodelujoči družbi, ki nista bili izbrani v vzorec, ne ustrezajo opredelitvi proizvajalca izvoznika, saj delujejo samo kot storitveni center in zadevni izdelek uporabljajo kot proizvodni vložek. Ugotovljeno je bilo, da te družbe nimajo obrata za vroče ali hladno valjanje in da je njihova dodana vrednost manjša od stroškov njihovega vložka. Dejansko kupujejo in prodajajo različne vrste zadevnega izdelka (glej uvodne izjave 26 do 28). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da dve vzorčeni družbi in dve sodelujoči družbi, ki nista bili izbrani v vzorec, ne ustrezajo opredelitvi proizvajalca izvoznika, saj delujejo samo kot storitveni center in zadevni izdelek uporabljajo kot proizvodni vložek. Ugotovljeno je bilo, da te družbe nimajo obrata za vroče ali hladno valjanje in da je njihova dodana vrednost manjša od stroškov njihovega vložka. Dejansko kupujejo in prodajajo različne vrste zadevnega izdelka (glej uvodne izjave 26 do 28).

| (15) | Vendar je ena od teh družb povezana z enim od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila v preiskavi obravnavana kot del navedene skupine družb. Vzorec, ki je ostal po izključitvi družbe, ki ni izpolnjevala opredelitve proizvajalca izvoznika, predstavlja vsaj približno 48 % celotnega obsega izvoza iz Tajvana v Unijo in približno 80 % domače prodaje v Tajvanu. Zato je bil vzorec še vedno reprezentativen. |
| --- | --- |

(15)

Vendar je ena od teh družb povezana z enim od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila v preiskavi obravnavana kot del navedene skupine družb. Vzorec, ki je ostal po izključitvi družbe, ki ni izpolnjevala opredelitve proizvajalca izvoznika, predstavlja vsaj približno 48 % celotnega obsega izvoza iz Tajvana v Unijo in približno 80 % domače prodaje v Tajvanu. Zato je bil vzorec še vedno reprezentativen.

| (16) | Drugih treh družb Komisija ni upoštevala pri izračunu posamezne stopnje dampinga in stopnje odprave škode. Zato zanje stopnja dajatve ni bila določena. |
| --- | --- |

(16)

Drugih treh družb Komisija ni upoštevala pri izračunu posamezne stopnje dampinga in stopnje odprave škode. Zato zanje stopnja dajatve ni bila določena.

Individualna preiskava

| (17) | En proizvajalec izvoznik v Tajvanu je zahteval individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, ki mu je bila odobrena. |
| --- | --- |

(17)

En proizvajalec izvoznik v Tajvanu je zahteval individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, ki mu je bila odobrena.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (18) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe LRK pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe LRK pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.

| (19) | Zahtevane informacije je zagotovilo osem proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih družb, ki so del dveh skupin, na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(19)

Zahtevane informacije je zagotovilo osem proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih družb, ki so del dveh skupin, na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.

(b)   Obrazci zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) za proizvajalce izvoznike v LRK

| (20) | Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za TGO vsem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so bili izbrani v vzorec, in nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zaprositi za individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, znanemu združenju proizvajalcev izvoznikov in organom LRK. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni zahteval TGO. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za TGO vsem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so bili izbrani v vzorec, in nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zaprositi za individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, znanemu združenju proizvajalcev izvoznikov in organom LRK. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni zahteval TGO.

(c)   Vprašalnik

| (21) | Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim kitajskim in tajvanskim proizvajalcem izvoznikom, proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zahtevati individualno preiskavo, proizvajalcem v dveh možnih primerljivih državah ter vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim kitajskim in tajvanskim proizvajalcem izvoznikom, proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zahtevati individualno preiskavo, proizvajalcem v dveh možnih primerljivih državah ter vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili.

| (22) | Odgovore nanje je prejela od štirih vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, štirih vzorčenih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov (vključno z dvema, za katera se je izkazalo, da nista proizvajalca izvoznika), enega tajvanskega proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, dveh proizvajalcev v ZDA (primerljiva država), štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, štirih vzorčenih nepovezanih uvoznikov in šestih uporabnikov. |
| --- | --- |

(22)

Odgovore nanje je prejela od štirih vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, štirih vzorčenih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov (vključno z dvema, za katera se je izkazalo, da nista proizvajalca izvoznika), enega tajvanskega proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, dveh proizvajalcev v ZDA (primerljiva država), štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, štirih vzorčenih nepovezanih uvoznikov in šestih uporabnikov.

(d)   Preveritveni obiski

| (23) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
  Proizvajalci Unije






  — | Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija, |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Unije

—

Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija,

| — | Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios in Madrid, Španija, |
| --- | --- |

—

Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios in Madrid, Španija,

| — | Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija. |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija.

Povezan storitveni center družbe Acciai Speciali Terni S.P.A.:

| — | Terninox, Ceriano Laghetto, Italija. |
| --- | --- |

—

Terninox, Ceriano Laghetto, Italija.

Pritožnik

| — | Eurofer, Brussels, Belgija. |
| --- | --- |

—

Eurofer, Brussels, Belgija.

Proizvajalci izvozniki v Tajvanu

| — | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city, |
| --- | --- |

—

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city,

| — | Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city, |
| --- | --- |

—

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city,

| — | YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city, |
| --- | --- |

—

YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city,

| — | Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city, |
| --- | --- |

—

Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city,

| — | Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city. |
| --- | --- |

—

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city.

Proizvajalci izvozniki v LRK

| — | Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

—

Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai,

| — | Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,

| — | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan city. |
| --- | --- |

—

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan city.

Povezani uvoznik v Uniji

| — | Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Nemčija.

| (24) | Proizvajalci izvozniki, združenja in uvozniki so bili zaslišani pred Komisijo in pred pooblaščencem za zaslišanje. |
| --- | --- |

(24)

Proizvajalci izvozniki, združenja in uvozniki so bili zaslišani pred Komisijo in pred pooblaščencem za zaslišanje.

1.4   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (25) | Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(25)

Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (26) | Zadevni izdelek so ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani, brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(26)

Zadevni izdelek so ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani, brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89 („zadevni izdelek“).

| (27) | Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla se uporabljajo v različne namene, na primer pri proizvodnji gospodinjskih aparatov (na primer notranjosti pralnih strojev in pomivalnih strojev), varjenih cevi in medicinskih pripomočkov ter v živilskopredelovalni in avtomobilski industriji. |
| --- | --- |

(27)

Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla se uporabljajo v različne namene, na primer pri proizvodnji gospodinjskih aparatov (na primer notranjosti pralnih strojev in pomivalnih strojev), varjenih cevi in medicinskih pripomočkov ter v živilskopredelovalni in avtomobilski industriji.

| (28) | Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. |
| --- | --- |

(28)

Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene.

2.2   Podobni izdelek

| (29) | Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, ter hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah ter primerljivi državi, imajo v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, proizvedeni v zadevnih državah in prodani za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, ter hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah ter primerljivi državi, imajo v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, proizvedeni v zadevnih državah in prodani za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Zahtevki glede obsega izdelka

| (30) | Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba nekatere vrste izdelkov (vključno s tankimi in natančnimi trakovi) izključiti iz obsega preiskave, saj proizvajalci Unije ne morejo v celoti oskrbeti teh tržnih segmentov. Vendar je industrija Unije dokazala, da lahko te tržne segmente oskrbi v celoti. |
| --- | --- |

(30)

Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba nekatere vrste izdelkov (vključno s tankimi in natančnimi trakovi) izključiti iz obsega preiskave, saj proizvajalci Unije ne morejo v celoti oskrbeti teh tržnih segmentov. Vendar je industrija Unije dokazala, da lahko te tržne segmente oskrbi v celoti.

| (31) | V zvezi z natančnimi trakovi so te strani trdile tudi, da se je Generalni direktorat Evropske komisije za konkurenco v svoji analizi zadeve o združitvi Outokumpu/INOXUM odločil, da bo to vrsto izdelka izključil z ustreznega trga proizvodov (5). Opredelitev trga v zadevi o združitvi je osredotočena na zamenljivost pri povpraševanju in ponudbi. V primeru protidampinga je trg opredeljen na podlagi fizičnih lastnosti izdelka v preiskavi. Zato se v takem primeru vrste izdelkov lahko razlikujejo po nekaterih parametrih (širini, toleranci, mehanskih lastnostih). Poleg tega je bila ta vrsta izdelka že od začetka vključena v preiskavo, saj je bil v okviru ugotavljanja reprezentativnosti vzpostavljen stik s proizvajalci natančnih trakov v Uniji. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi z natančnimi trakovi so te strani trdile tudi, da se je Generalni direktorat Evropske komisije za konkurenco v svoji analizi zadeve o združitvi Outokumpu/INOXUM odločil, da bo to vrsto izdelka izključil z ustreznega trga proizvodov (5). Opredelitev trga v zadevi o združitvi je osredotočena na zamenljivost pri povpraševanju in ponudbi. V primeru protidampinga je trg opredeljen na podlagi fizičnih lastnosti izdelka v preiskavi. Zato se v takem primeru vrste izdelkov lahko razlikujejo po nekaterih parametrih (širini, toleranci, mehanskih lastnostih). Poleg tega je bila ta vrsta izdelka že od začetka vključena v preiskavo, saj je bil v okviru ugotavljanja reprezentativnosti vzpostavljen stik s proizvajalci natančnih trakov v Uniji.

| (32) | Zato je Komisija zahtevek zavrnila in ni spremenila obsega izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(32)

Zato je Komisija zahtevek zavrnila in ni spremenila obsega izdelka v preiskavi.

3.   DAMPING

3.1   LRK

3.1.1   Normalna vrednost

3.1.1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (33) | Komisija na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) navedene uredbe za proizvajalce izvoznike v LRK, ki so trdili in dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) navedene uredbe in bi se jim zato TGO lahko odobrila. |
| --- | --- |

(33)

Komisija na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) navedene uredbe za proizvajalce izvoznike v LRK, ki so trdili in dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) navedene uredbe in bi se jim zato TGO lahko odobrila.

| (34) | Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, potrebne informacije zbrala tako, da je proizvajalce izvoznike pozvala, naj izpolnijo obrazec zahtevka za TGO. Nihče od njih ni zahteval TGO. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, potrebne informacije zbrala tako, da je proizvajalce izvoznike pozvala, naj izpolnijo obrazec zahtevka za TGO. Nihče od njih ni zahteval TGO.

3.1.1.2   Primerljiva država

| (35) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo.

| (36) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot primerno primerljivo državo uporabiti ZDA, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot primerno primerljivo državo uporabiti ZDA, in jih pozvala, naj predložijo pripombe.

| (37) | Komisija je stopila v stik s številnimi možnimi primerljivimi državami (Indijo, Južno Afriko, Južno Korejo, Tajvanom in ZDA) in na podlagi prejetih informacij 32 znanih proizvajalcev podobnih izdelkov v Južni Afriki, Južni Koreji in ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije. Ker od proizvajalcev v Indiji ni prejela nobene informacije, se Indija ni mogla upoštevati kot možna primerljiva država. Tajvan sodeluje v isti preiskavi, zato so bile informacije, ki so jih zagotovili proizvajalci v preiskavi, upoštevane. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je stopila v stik s številnimi možnimi primerljivimi državami (Indijo, Južno Afriko, Južno Korejo, Tajvanom in ZDA) in na podlagi prejetih informacij 32 znanih proizvajalcev podobnih izdelkov v Južni Afriki, Južni Koreji in ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije. Ker od proizvajalcev v Indiji ni prejela nobene informacije, se Indija ni mogla upoštevati kot možna primerljiva država. Tajvan sodeluje v isti preiskavi, zato so bile informacije, ki so jih zagotovili proizvajalci v preiskavi, upoštevane.

| (38) | V ZDA sta na vprašalnik za proizvajalce iz primerljive države odgovorila samo dva proizvajalca. Zato je morala Komisija izbirati med ZDA in Tajvanom. |
| --- | --- |

(38)

V ZDA sta na vprašalnik za proizvajalce iz primerljive države odgovorila samo dva proizvajalca. Zato je morala Komisija izbirati med ZDA in Tajvanom.

| (39) | V ZDA so vsaj štirje veliki proizvajalci podobnih izdelkov (vsi so vertikalno integrirani razen enega), pri čemer sta celotna proizvodnja in potrošnja primerljivi s tistima v LRK. V Tajvanu je poleg večje vertikalno integrirane skupine proizvajalcev, ki usmerja trg, tudi nekaj manjših neintegriranih proizvajalcev. Proizvodni proces v ZDA je podoben proizvodnemu procesu v Tajvanu in proizvodnemu procesu vsaj nekaterih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Surovine, ki se uporabljajo v ZDA in v Tajvanu, so večinoma enake. V ZDA veljajo protidampinške dajatve za Japonsko, Južno Korejo in Tajvan, v Tajvanu pa za LRK in Južno Korejo. Kljub temu je uvoz podobnega izdelka v ZDA in Tajvan znaten, saj je v obdobju preiskave predstavljal približno 17 % skupne potrošnje ZDA in 37 % skupne potrošnje Tajvana. Večje države izvoznice v ZDA so Mehika, LRK, Tajvan, Francija, Finska, Japonska in Nemčija, v Tajvan pa LRK, Južna Koreja, Japonska, Finska in Vietnam. |
| --- | --- |

(39)

V ZDA so vsaj štirje veliki proizvajalci podobnih izdelkov (vsi so vertikalno integrirani razen enega), pri čemer sta celotna proizvodnja in potrošnja primerljivi s tistima v LRK. V Tajvanu je poleg večje vertikalno integrirane skupine proizvajalcev, ki usmerja trg, tudi nekaj manjših neintegriranih proizvajalcev. Proizvodni proces v ZDA je podoben proizvodnemu procesu v Tajvanu in proizvodnemu procesu vsaj nekaterih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Surovine, ki se uporabljajo v ZDA in v Tajvanu, so večinoma enake. V ZDA veljajo protidampinške dajatve za Japonsko, Južno Korejo in Tajvan, v Tajvanu pa za LRK in Južno Korejo. Kljub temu je uvoz podobnega izdelka v ZDA in Tajvan znaten, saj je v obdobju preiskave predstavljal približno 17 % skupne potrošnje ZDA in 37 % skupne potrošnje Tajvana. Večje države izvoznice v ZDA so Mehika, LRK, Tajvan, Francija, Finska, Japonska in Nemčija, v Tajvan pa LRK, Južna Koreja, Japonska, Finska in Vietnam.

| (40) | Glede na te okoliščine se ZDA štejejo za primernejšo primerljivo državo iz dveh ključnih razlogov:






  (i) | trg v ZDA zelo konkurenčen, medtem ko trg in cene hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Tajvanu v veliki meri usmerja ena skupina družb; |
| --- | --- | --- |

(40)

Glede na te okoliščine se ZDA štejejo za primernejšo primerljivo državo iz dveh ključnih razlogov:

(i)

trg v ZDA zelo konkurenčen, medtem ko trg in cene hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Tajvanu v veliki meri usmerja ena skupina družb;

| (ii) | domači trg v Tajvanu je bistveno manjši kot v LRK in ZDA. |
| --- | --- |

(ii)

domači trg v Tajvanu je bistveno manjši kot v LRK in ZDA.

| (41) | Zainteresirane strani so nasprotovale uporabi ZDA kot primerljive države večinoma zaradi domnevno drugačnega proizvodnega procesa in različnih vrst surovin, ki jih uporabljajo v proizvodnji. Zato so trdile, da je Tajvan, ki je prav tako v preiskavi, primernejša primerljiva država kot ZDA. |
| --- | --- |

(41)

Zainteresirane strani so nasprotovale uporabi ZDA kot primerljive države večinoma zaradi domnevno drugačnega proizvodnega procesa in različnih vrst surovin, ki jih uporabljajo v proizvodnji. Zato so trdile, da je Tajvan, ki je prav tako v preiskavi, primernejša primerljiva država kot ZDA.

| (42) | Komisija je v tej fazi sklenila, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v tej fazi sklenila, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.1.1.3   Normalna vrednost (primerljiva država)

| (43) | Informacije, prejete od sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi, so se po členu 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(43)

Informacije, prejete od sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi, so se po členu 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena.

| (44) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje dveh sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka vsakega vzorčenega kitajskega proizvajalca izvoznika neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za oba sodelujoča proizvajalca ugotovljeno, da je bil njun celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje dveh sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka vsakega vzorčenega kitajskega proizvajalca izvoznika neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za oba sodelujoča proizvajalca ugotovljeno, da je bil njun celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen.

| (45) | Komisija je za vzorčene proizvajalce izvoznike naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je za vzorčene proizvajalce izvoznike naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (46) | Nato je Komisija v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(46)

Nato je Komisija v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (47) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:






  (i) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in |
| --- | --- | --- |

(47)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:

(i)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in

| (ii) | če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(ii)

če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (48) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. Komisija je upoštevala vse transakcije, sporočene kot domača prodaja, saj ni bilo nobenega razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče dvomiti, da so bile za domačo potrošnjo. |
| --- | --- |

(48)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. Komisija je upoštevala vse transakcije, sporočene kot domača prodaja, saj ni bilo nobenega razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče dvomiti, da so bile za domačo potrošnjo.

| (49) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:






  (i) | če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali |
| --- | --- | --- |

(49)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:

(i)

če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali

| (ii) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(ii)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

3.1.2   Izvozna cena

| (50) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki so za izvoz v Unijo prodajali neposredno neodvisnim strankam, en proizvajalec izvoznik pa je prodajal prek povezane družbe uvoznice. |
| --- | --- |

(50)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki so za izvoz v Unijo prodajali neposredno neodvisnim strankam, en proizvajalec izvoznik pa je prodajal prek povezane družbe uvoznice.

| (51) | Če so proizvajalci izvozniki zadevni izdelek za izvoz prodajali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(51)

Če so proizvajalci izvozniki zadevni izdelek za izvoz prodajali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.

| (52) | Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek za izvoz v Unijo prodajal prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA-stroški“), ter za nastali dobiček. |
| --- | --- |

(52)

Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek za izvoz v Unijo prodajal prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA-stroški“), ter za nastali dobiček.

3.1.3   Primerjava

| (53) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (54) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij. |
| --- | --- |

(54)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij.

3.1.4   Stopnje dampinga

| (55) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za vzorčene proizvajalce izvoznike tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodne izjave 43 do 49) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za vzorčene proizvajalce izvoznike tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodne izjave 43 do 49) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.

| (56) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

  Preglednica 1


  Stopnje dampinga, LRK







  Družba | Začasna stopnja dampinga
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |

(56)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Preglednica 1

Stopnje dampinga, LRK

Družba

Začasna stopnja dampinga

(%)

Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

| (57) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga, ugotovljenega za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(57)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga, ugotovljenega za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (58) | Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 30,0 %. |
| --- | --- |

(58)

Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 30,0 %.

| (59) | Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo.

| (60) | Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(60)

Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga.

| (61) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

  Preglednica 2


  Stopnje dampinga, LRK







  Družba | Začasna stopnja dampinga
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |
| Druge sodelujoče družbe | 30,0 |
| Vse druge družbe | 34,9 |

(61)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Preglednica 2

Stopnje dampinga, LRK

Družba

Začasna stopnja dampinga

(%)

Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

Druge sodelujoče družbe

30,0

Vse druge družbe

34,9

3.2   Tajvan

3.2.1   Normalna vrednost

| (62) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Komisija za preiskovane proizvajalce izvoznike šteje proizvajalce izvoznike, ki so bili izbrani v vzorec, in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Komisija za preiskovane proizvajalce izvoznike šteje proizvajalce izvoznike, ki so bili izbrani v vzorec, in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

| (63) | Komisija je ugotovila, da je domača prodaja, o kateri so poročali preiskovani proizvajalci izvozniki, vključevala znatne količine podobnega izdelka, prodanega distributerjem za nadaljnji izvoz. Izračun na podlagi podatkov o proizvodnji, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe, ter statističnih podatkov o uvozu in izvozu podobnih izdelkov v Tajvanu je potrdil, da je domača prodaja, o kateri so poročali sodelujoči proizvajalci izvozniki, vključevala približno 50 % posrednega izvoza, ki ni bil za domačo potrošnjo. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je ugotovila, da je domača prodaja, o kateri so poročali preiskovani proizvajalci izvozniki, vključevala znatne količine podobnega izdelka, prodanega distributerjem za nadaljnji izvoz. Izračun na podlagi podatkov o proizvodnji, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe, ter statističnih podatkov o uvozu in izvozu podobnih izdelkov v Tajvanu je potrdil, da je domača prodaja, o kateri so poročali sodelujoči proizvajalci izvozniki, vključevala približno 50 % posrednega izvoza, ki ni bil za domačo potrošnjo.

| (64) | Komisija je ugotovila tudi, da na domačem trgu v Tajvanu obstaja sistem popustov. Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je pojasnil, da je bil ta sistem ustvarjen za spodbudo lokalnim storitvenim centrom (distributerjem), ki so svoje izdelke iz nerjavnega jekla izvažali. Ker so vsi distributerji mesečno obveščeni o cenah, vključno s popusti, ki jih glavna proizvajalca določita na domačem trgu, četudi drugi proizvajalci svojim strankam ne nudijo popusta, je na določanje cen blaga za domači trg in blaga za izvoz močno vplival tajvanski sistem oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je ugotovila tudi, da na domačem trgu v Tajvanu obstaja sistem popustov. Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je pojasnil, da je bil ta sistem ustvarjen za spodbudo lokalnim storitvenim centrom (distributerjem), ki so svoje izdelke iz nerjavnega jekla izvažali. Ker so vsi distributerji mesečno obveščeni o cenah, vključno s popusti, ki jih glavna proizvajalca določita na domačem trgu, četudi drugi proizvajalci svojim strankam ne nudijo popusta, je na določanje cen blaga za domači trg in blaga za izvoz močno vplival tajvanski sistem oblikovanja cen.

| (65) | Glede na ugotovitve v okviru preveritev na kraju samem se je od treh proizvajalcev izvoznikov zahtevalo, da ponovno proučijo prodajo na domačem trgu v Tajvanu, o kateri so poročali, in izvzamejo vso prodajo, ki ni bila za domačo potrošnjo. Vendar so ti potrdili samo, da niso bili seznanjeni s končnim namembnim krajem podobnega izdelka, ki ga prodajajo svojim strankam. |
| --- | --- |

(65)

Glede na ugotovitve v okviru preveritev na kraju samem se je od treh proizvajalcev izvoznikov zahtevalo, da ponovno proučijo prodajo na domačem trgu v Tajvanu, o kateri so poročali, in izvzamejo vso prodajo, ki ni bila za domačo potrošnjo. Vendar so ti potrdili samo, da niso bili seznanjeni s končnim namembnim krajem podobnega izdelka, ki ga prodajajo svojim strankam.

| (66) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63 in da bi Komisija zagotovila, da je normalna vrednost temeljila na cenah, določenih samo za domačo potrošnjo, je pri izračunu začasne stopnje dampinga uporabila konservativen pristop in upoštevala evidentirano prodajo končnim uporabnikom v Tajvanu. Komisija je za končnega uporabnika štela vsak subjekt, ki je nadalje preoblikoval podobni izdelek v drug izdelek, ki ni bil več podobni izdelek. Prodaja distributerjem ali trgovcem je bila izključena iz domače prodaje, ker je Komisija med preiskavo ugotovila, da je eden od glavnih distributerjev v Tajvanu, ki je od svojih dobaviteljev kupil velik obseg podobnega izdelka, sporočenega kot domača prodaja, izvozil večino obsega nakupa. |
| --- | --- |

(66)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63 in da bi Komisija zagotovila, da je normalna vrednost temeljila na cenah, določenih samo za domačo potrošnjo, je pri izračunu začasne stopnje dampinga uporabila konservativen pristop in upoštevala evidentirano prodajo končnim uporabnikom v Tajvanu. Komisija je za končnega uporabnika štela vsak subjekt, ki je nadalje preoblikoval podobni izdelek v drug izdelek, ki ni bil več podobni izdelek. Prodaja distributerjem ali trgovcem je bila izključena iz domače prodaje, ker je Komisija med preiskavo ugotovila, da je eden od glavnih distributerjev v Tajvanu, ki je od svojih dobaviteljev kupil velik obseg podobnega izdelka, sporočenega kot domača prodaja, izvozil večino obsega nakupa.

| (67) | Na podlagi tega je bilo za vse preiskovane proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(67)

Na podlagi tega je bilo za vse preiskovane proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (68) | Komisija je za preiskovane proizvajalce izvoznike z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je za preiskovane proizvajalce izvoznike z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (69) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali so bile vrste izdelkov, ki so jih prodajali preiskovani proizvajalci izvozniki na njihovem domačem trgu, v primerjavi z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo, reprezentativni. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali so bile vrste izdelkov, ki so jih prodajali preiskovani proizvajalci izvozniki na njihovem domačem trgu, v primerjavi z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo, reprezentativni. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo.

| (70) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (71) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:






  (i) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in |
| --- | --- | --- |

(71)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:

(i)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in

| (ii) | če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(ii)

če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (72) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(72)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (73) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:






  (i) | če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali |
| --- | --- | --- |

(73)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:

(i)

če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali

| (ii) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(ii)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (74) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo za nekatere vrste izdelkov nekaj domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. Zato je bila normalna vrednost, kadar so bili pogoji iz uvodne izjave 71 izpolnjeni, izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave, kadar ti pogoji niso bili izpolnjeni, pa kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. Ker prodaje podobnega izdelka ni bilo ali je ni bilo dovolj oziroma kadar v običajnem poteku trgovine prodaja ni bila ugotovljena, je Komisija normalno vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo za nekatere vrste izdelkov nekaj domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. Zato je bila normalna vrednost, kadar so bili pogoji iz uvodne izjave 71 izpolnjeni, izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave, kadar ti pogoji niso bili izpolnjeni, pa kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. Ker prodaje podobnega izdelka ni bilo ali je ni bilo dovolj oziroma kadar v običajnem poteku trgovine prodaja ni bila ugotovljena, je Komisija normalno vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (75) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:






  (i) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) preiskovanih proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine; in |
| --- | --- | --- |

(75)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:

(i)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) preiskovanih proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine; in

| (ii) | tehtani povprečni dobiček, ki so ga v obdobju preiskave preiskovani proizvajalci izvozniki dosegli pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(ii)

tehtani povprečni dobiček, ki so ga v obdobju preiskave preiskovani proizvajalci izvozniki dosegli pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.

| (76) | Za enega preiskovanega proizvajalca izvoznika so se stroški proizvodnje prilagodili. Ker je znatno količino vložkov, uporabljenih pri proizvodnji podobnega izdelka, zagotovil povezani dobavitelj, je Komisija stroške nakupa teh vložkov nadomestila s stroški, ki jih je imel preiskovani proizvajalec izvoznik pri njihovi proizvodnji. |
| --- | --- |

(76)

Za enega preiskovanega proizvajalca izvoznika so se stroški proizvodnje prilagodili. Ker je znatno količino vložkov, uporabljenih pri proizvodnji podobnega izdelka, zagotovil povezani dobavitelj, je Komisija stroške nakupa teh vložkov nadomestila s stroški, ki jih je imel preiskovani proizvajalec izvoznik pri njihovi proizvodnji.

| (77) | Komisija je za istega proizvajalca izvoznika ugotovila tudi, da je bila prilagoditev za vrednost odpadkov šteta dvakrat, ker se je količina vložkov, pretvorjenih v končne izdelke, upoštevala brez odpadkov. Komisija je zato zavrnila odštetje vrednosti odpadkov od stroška proizvodnje končnega izdelka. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je za istega proizvajalca izvoznika ugotovila tudi, da je bila prilagoditev za vrednost odpadkov šteta dvakrat, ker se je količina vložkov, pretvorjenih v končne izdelke, upoštevala brez odpadkov. Komisija je zato zavrnila odštetje vrednosti odpadkov od stroška proizvodnje končnega izdelka.

| (78) | Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelkov, ki sploh niso bili prodani na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovine prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje PSA-stroškov in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(78)

Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelkov, ki sploh niso bili prodani na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovine prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje PSA-stroškov in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine.

3.2.2   Izvozna cena

| (79) | Preiskovani proizvajalci izvozniki so zadevni izdelek za izvoz prodali neposredno neodvisnim strankam v Uniji ali prek neodvisnih distributerjev v Tajvanu. Zato je bila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(79)

Preiskovani proizvajalci izvozniki so zadevni izdelek za izvoz prodali neposredno neodvisnim strankam v Uniji ali prek neodvisnih distributerjev v Tajvanu. Zato je bila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

3.2.3   Primerjava

| (80) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno preiskovanih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno preiskovanih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (81) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij. |
| --- | --- |

(81)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij.

| (82) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki niso uporabljali menjalnih tečajev iz protidampinških vprašalnikov, ki so jim bili poslani pred preveritvenimi obiski. Komisija je zato na podlagi tečajev iz vprašalnikov ponovno izračunala vrednosti transakcij. |
| --- | --- |

(82)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki niso uporabljali menjalnih tečajev iz protidampinških vprašalnikov, ki so jim bili poslani pred preveritvenimi obiski. Komisija je zato na podlagi tečajev iz vprašalnikov ponovno izračunala vrednosti transakcij.

3.2.4   Stopnje dampinga

| (83) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za preiskovane proizvajalce izvoznike, vključno z dvema povezanima vzorčenima družbama in eno, ki ji je bila odobrena individualna preiskava, tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za preiskovane proizvajalce izvoznike, vključno z dvema povezanima vzorčenima družbama in eno, ki ji je bila odobrena individualna preiskava, tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.

| (84) | Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

  Preglednica 3


  Stopnje dampinga, Tajvan







  Družba | Začasna stopnja dampinga
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individualna preiskava) | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation | 10,9 |

(84)

Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Preglednica 3

Stopnje dampinga, Tajvan

Družba

Začasna stopnja dampinga

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individualna preiskava)

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation

10,9

| (85) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(85)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (86) | Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 10,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 10,9 %.

| (87) | Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge družbe v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih družb v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge družbe v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih družb v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo.

| (88) | Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni družbe z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(88)

Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni družbe z najvišjo stopnjo dampinga.

| (89) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

  Preglednica 4


  Stopnje dampinga, Tajvan







  Družba | Začasna stopnja dampinga
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation | 10,9 |
| Druge sodelujoče družbe | 10,9 |
| Vse druge družbe | 12,0 |

(89)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Preglednica 4

Stopnje dampinga, Tajvan

Družba

Začasna stopnja dampinga

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation

10,9

Druge sodelujoče družbe

10,9

Vse druge družbe

12,0

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (90) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo devet znanih proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo devet znanih proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (91) | Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave določena na več kot 3 milijone ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, in podatki iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Največji proizvajalec v Uniji ni sodeloval in ni nasprotoval pritožbi. V preiskavi je sodelovalo šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so bili v vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(91)

Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave določena na več kot 3 milijone ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, in podatki iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Največji proizvajalec v Uniji ni sodeloval in ni nasprotoval pritožbi. V preiskavi je sodelovalo šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so bili v vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

| (92) | Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba enega proizvajalca Unije izključiti iz opredelitve industrije Unije, ker je uvozil znatne količine zadevnega izdelka. Vendar je uvoz proizvajalca Unije iz zadevnih držav predstavljal manj kot 5 % celotnega uvoza zadevnega izdelka in manj kot 2 % njegovega obsega prodaje v Uniji. Zato se v tej fazi vztraja, da je ta proizvajalec Unije sodil v industrijo Unije. |
| --- | --- |

(92)

Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba enega proizvajalca Unije izključiti iz opredelitve industrije Unije, ker je uvozil znatne količine zadevnega izdelka. Vendar je uvoz proizvajalca Unije iz zadevnih držav predstavljal manj kot 5 % celotnega uvoza zadevnega izdelka in manj kot 2 % njegovega obsega prodaje v Uniji. Zato se v tej fazi vztraja, da je ta proizvajalec Unije sodil v industrijo Unije.

| (93) | Zainteresirane strani so trdile, da vzorec ni reprezentativen, če vanj ni vključen največji proizvajalec Unije. Kot je bilo že navedeno, vzorčeni štirje proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec reprezentativen. V vsakem primeru se največji proizvajalec ni javil. |
| --- | --- |

(93)

Zainteresirane strani so trdile, da vzorec ni reprezentativen, če vanj ni vključen največji proizvajalec Unije. Kot je bilo že navedeno, vzorčeni štirje proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec reprezentativen. V vsakem primeru se največji proizvajalec ni javil.

4.2   Potrošnja Unije

| (94) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi podatkov o obsegu prodaje proizvodnje industrije Unije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije in podatkov o obsegu uvoza na trgu Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi podatkov o obsegu prodaje proizvodnje industrije Unije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije in podatkov o obsegu uvoza na trgu Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata.

| (95) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 5


  Potrošnja Unije | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v tonah) | 3 161 737 | 3 250 977 | 3 256 438 | 3 300 127 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba, Eurostat. |

(95)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 5

Potrošnja Unije

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Potrošnja Unije (v tonah)

3 161 737

3 250 977

3 256 438

3 300 127

Indeks

100

103

103

104

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba, Eurostat.

| (96) | Potrošnja Unije se je v celotnem zadevnem obdobju nenehno večala in se povečala za 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Potrošnja Unije se je v celotnem zadevnem obdobju nenehno večala in se povečala za 4 %.

4.3   Uvoz iz zadevnih držav

4.3.1   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (97) | Komisija je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe proučila, ali je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe proučila, ali je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno.

| (98) | Stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz LRK in Tajvana, je bila višja od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. V obdobju preiskave je bil tržni delež Tajvana 5,1 %, tržni delež LRK pa 4,3 %. |
| --- | --- |

(98)

Stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz LRK in Tajvana, je bila višja od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. V obdobju preiskave je bil tržni delež Tajvana 5,1 %, tržni delež LRK pa 4,3 %.

| (99) | Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz LRK in Tajvana ter podobnim izdelkom so bili podobni. Zlasti so uvoženi izdelki konkurirali med seboj in s podobnim izdelkom, proizvedenim v Uniji, ker vsi izdelki izpolnjujejo enake svetovne standarde in so zato izmenljivi. Poleg tega se prodajajo po enakih prodajnih poteh in podobnim kategorijam strank. |
| --- | --- |

(99)

Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz LRK in Tajvana ter podobnim izdelkom so bili podobni. Zlasti so uvoženi izdelki konkurirali med seboj in s podobnim izdelkom, proizvedenim v Uniji, ker vsi izdelki izpolnjujejo enake svetovne standarde in so zato izmenljivi. Poleg tega se prodajajo po enakih prodajnih poteh in podobnim kategorijam strank.

| (100) | Tajvansko združenje za jeklarstvo in železarstvo (Taiwan Steel & Iron Industries Association, „TSIIA“) je dejalo, da Komisija učinkov dampinškega uvoza iz LRK in Tajvana ne bi smela oceniti kumulativno. Trdilo je, da četudi se hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla po osnovni uredbi štejejo za podobne, tajvanska prodaja na trgu Unije ne poteka pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot kitajski uvoz. Ti izdelki naj bi se večinoma razlikovali po vrsti in kakovosti, pri čemer so tajvanski višje kakovosti. |
| --- | --- |

(100)

Tajvansko združenje za jeklarstvo in železarstvo (Taiwan Steel & Iron Industries Association, „TSIIA“) je dejalo, da Komisija učinkov dampinškega uvoza iz LRK in Tajvana ne bi smela oceniti kumulativno. Trdilo je, da četudi se hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla po osnovni uredbi štejejo za podobne, tajvanska prodaja na trgu Unije ne poteka pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot kitajski uvoz. Ti izdelki naj bi se večinoma razlikovali po vrsti in kakovosti, pri čemer so tajvanski višje kakovosti.

| (101) | Trditev v zvezi z različnimi vrstami se nanaša samo na posebne izdelke, ki predstavljajo manj kot 1 % uvoza. Ker vsi izdelki (iz EU, kitajski in tajvanski) izpolnjujejo enake svetovne standarde in ni bilo vloženih zahtevkov glede ocene razlik med fizikalnimi lastnostmi podobnega izdelka, proizvedenega v Uniji, in uvoženih izdelkov, je ta trditev neutemeljena. Zato je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(101)

Trditev v zvezi z različnimi vrstami se nanaša samo na posebne izdelke, ki predstavljajo manj kot 1 % uvoza. Ker vsi izdelki (iz EU, kitajski in tajvanski) izpolnjujejo enake svetovne standarde in ni bilo vloženih zahtevkov glede ocene razlik med fizikalnimi lastnostmi podobnega izdelka, proizvedenega v Uniji, in uvoženih izdelkov, je ta trditev neutemeljena. Zato je bila zavrnjena.

| (102) | Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz LRK in Tajvana pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda. |
| --- | --- |

(102)

Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz LRK in Tajvana pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda.

4.3.2   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

| (103) | Komisija je določila obseg uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o obsegu uvoza. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je določila obseg uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o obsegu uvoza. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.

| (104) | Uvoz iz zadevnih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg uvoza in tržni delež | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 56 477 | 95 876 | 87 759 | 143 420 |
| Indeks | 100 | 170 | 155 | 254 |
| Tržni delež (%) | 1,8 | 2,9 | 2,7 | 4,3 |
| Indeks | 100 | 165 | 151 | 243 |
| Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah) | 127 664 | 173 968 | 132 392 | 169 097 |
| Indeks | 100 | 136 | 104 | 132 |
| Tržni delež (%) | 4,0 | 5,4 | 4,1 | 5,1 |
| Indeks | 100 | 133 | 101 | 127 |
| Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah) | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 |
| Indeks | 100 | 147 | 120 | 170 |
| Tržni delež (%) | 5,8 | 8,3 | 6,8 | 9,5 |
| Indeks | 100 | 143 | 116 | 163 |
| Vir: Eurostat. |

(104)

Uvoz iz zadevnih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 6

Obseg uvoza in tržni delež

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

56 477

95 876

87 759

143 420

Indeks

100

170

155

254

Tržni delež (%)

1,8

2,9

2,7

4,3

Indeks

100

165

151

243

Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)

127 664

173 968

132 392

169 097

Indeks

100

136

104

132

Tržni delež (%)

4,0

5,4

4,1

5,1

Indeks

100

133

101

127

Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah)

184 140

269 845

220 151

312 517

Indeks

100

147

120

170

Tržni delež (%)

5,8

8,3

6,8

9,5

Indeks

100

143

116

163

Vir: Eurostat.

| (105) | Kumuliran uvoz iz zadevnih držav se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 70 %, in sicer s 184 140 ton na 312 517 ton. Uvoz se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal, razen v letu 2012, ko je bil obseg uvoza večji kot v letu 2010, vendar pod ravnjo v letu 2011. |
| --- | --- |

(105)

Kumuliran uvoz iz zadevnih držav se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 70 %, in sicer s 184 140 ton na 312 517 ton. Uvoz se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal, razen v letu 2012, ko je bil obseg uvoza večji kot v letu 2010, vendar pod ravnjo v letu 2011.

| (106) | Kumulativni tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal za 63 %, in sicer s 5,8 % na 9,5 %. Podobno kot obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal tudi tržni delež, razen v letu 2012. |
| --- | --- |

(106)

Kumulativni tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal za 63 %, in sicer s 5,8 % na 9,5 %. Podobno kot obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal tudi tržni delež, razen v letu 2012.

4.3.3   Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (107) | Komisija je določila cene uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o vrednosti in obsegu uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo določeno na podlagi odgovorov na vprašalnik, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, vzorčeni proizvajalci izvozniki in proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena individualna preiskava iz uvodne izjave 17. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je določila cene uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o vrednosti in obsegu uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo določeno na podlagi odgovorov na vprašalnik, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, vzorčeni proizvajalci izvozniki in proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena individualna preiskava iz uvodne izjave 17.

| (108) | Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 7


  Uvozne cene | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK (EUR/tono) | 2 175 | 2 280 | 2 253 | 2 008 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 92 |
| Tajvan (EUR/tono) | 2 268 | 2 414 | 2 143 | 1 897 |
| Indeks | 100 | 106 | 94 | 84 |
| Zadevni državi (EUR/tono) | 2 239 | 2 366 | 2 187 | 1 948 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 87 |
| Vir: Eurostat. |

(108)

Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 7

Uvozne cene

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

LRK (EUR/tono)

2 175

2 280

2 253

2 008

Indeks

100

105

104

92

Tajvan (EUR/tono)

2 268

2 414

2 143

1 897

Indeks

100

106

94

84

Zadevni državi (EUR/tono)

2 239

2 366

2 187

1 948

Indeks

100

106

98

87

Vir: Eurostat.

| (109) | Uvozne cene LRK in Tajvana so se med letoma 2010 in 2011 najprej zvišale za 6 odstotnih točk. Nato so se znižale za 19 odstotnih točk, skupaj pa za 13 %. Uvozne cene LRK in Tajvana so se gibale podobno, razen v letu 2012, ko so bile za LRK še vedno primerljivo visoke, za Tajvan pa že primerljivo nizke. Med letom 2012 in obdobjem preiskave so se cene v obeh državah nadalje znižale. |
| --- | --- |

(109)

Uvozne cene LRK in Tajvana so se med letoma 2010 in 2011 najprej zvišale za 6 odstotnih točk. Nato so se znižale za 19 odstotnih točk, skupaj pa za 13 %. Uvozne cene LRK in Tajvana so se gibale podobno, razen v letu 2012, ko so bile za LRK še vedno primerljivo visoke, za Tajvan pa že primerljivo nizke. Med letom 2012 in obdobjem preiskave so se cene v obeh državah nadalje znižale.

| (110) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (i) | tehtano povprečje prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna; in |
| --- | --- | --- |

(110)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(i)

tehtano povprečje prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna; in

| (ii) | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezne uvožene vrste izdelkov preiskovanih kitajskih in tajvanskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenih na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(ii)

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezne uvožene vrste izdelkov preiskovanih kitajskih in tajvanskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenih na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (111) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku popustov, provizij in stroškov dobave. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevnih držav na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 9,6 % in 11,3 %. |
| --- | --- |

(111)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku popustov, provizij in stroškov dobave. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevnih držav na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 9,6 % in 11,3 %.

| (112) | Preiskava je pokazala, da proizvajalci izvozniki skoraj izključno prodajajo neodvisnim distributerjem ali storitvenim centrom za jeklarstvo, medtem ko je industrija Unije prodajala distributerjem, storitvenim centrom za jeklarstvo in končnim uporabnikom. Vendar v skladu s preiskavo naj ta razlika trgovinske ravni ne bi vplivala na cene. Nasprotno so neodvisni distributerji in storitveni centri za jeklarstvo trdili, da od proizvajalcev Unije ne dobijo ugodnejših prodajnih pogojev kot uporabniki. |
| --- | --- |

(112)

Preiskava je pokazala, da proizvajalci izvozniki skoraj izključno prodajajo neodvisnim distributerjem ali storitvenim centrom za jeklarstvo, medtem ko je industrija Unije prodajala distributerjem, storitvenim centrom za jeklarstvo in končnim uporabnikom. Vendar v skladu s preiskavo naj ta razlika trgovinske ravni ne bi vplivala na cene. Nasprotno so neodvisni distributerji in storitveni centri za jeklarstvo trdili, da od proizvajalcev Unije ne dobijo ugodnejših prodajnih pogojev kot uporabniki.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

| (113) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(113)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (114) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vzorčeni so bili štirje proizvajalci. |
| --- | --- |

(114)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vzorčeni so bili štirje proizvajalci.

| (115) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev, in podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev, in podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna.

| (116) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(116)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga.

| (117) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(117)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

| (118) | Zainteresirane strani so trdile, da bi se morali podatki vzorčenih proizvajalcev Unije pri oceni škode uporabljati dosledno, namesto da se kazalniki delijo na makro- in mikroekonomske kazalnike. Dejale so, da je pritožnik manipuliral z ločeno analizo makro- in mikroekonomskih kazalnikov, saj je lahko vplival na zbiranje podatkov na makroekonomski ravni, odločitev o tem, ali je bil posamezen kazalnik makroekonomski ali mikroekonomski, pa je temeljila na razpoložljivosti informacij. |
| --- | --- |

(118)

Zainteresirane strani so trdile, da bi se morali podatki vzorčenih proizvajalcev Unije pri oceni škode uporabljati dosledno, namesto da se kazalniki delijo na makro- in mikroekonomske kazalnike. Dejale so, da je pritožnik manipuliral z ločeno analizo makro- in mikroekonomskih kazalnikov, saj je lahko vplival na zbiranje podatkov na makroekonomski ravni, odločitev o tem, ali je bil posamezen kazalnik makroekonomski ali mikroekonomski, pa je temeljila na razpoložljivosti informacij.

| (119) | Komisija je makroekonomske kazalnike določila in analizirala, kot so bili ugotovljeni na ravni Unije in ne zgolj na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Glede makroekonomskih kazalnikov se meni, da celoviti podatki celotne industrije Unije, ki vključujejo tudi podatke vzorčenih družb, bolje izražajo položaj v obravnavanem obdobju kot podatki le o delu industrije. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je makroekonomske kazalnike določila in analizirala, kot so bili ugotovljeni na ravni Unije in ne zgolj na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Glede makroekonomskih kazalnikov se meni, da celoviti podatki celotne industrije Unije, ki vključujejo tudi podatke vzorčenih družb, bolje izražajo položaj v obravnavanem obdobju kot podatki le o delu industrije.

| (120) | Podatki, ki jih je pritožnik zagotovil za oceno makroekonomskih kazalnikov, so se šteli za točne in zanesljive. Veljavnost podatkov se je preverila glede na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Zaradi argumentiranja bi analiza škode, v kateri bi se dosledno uporabili samo podatki, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije, pokazala bolj negativno sliko makroekonomskih kazalnikov. Ni bilo podlage, na kateri bi bilo mogoče ugotoviti, da je pritožnik namenoma zadržal informacije, da bi manipuliral z analizo škode. Zato ni razloga, da se informacije o makroekonomskih kazalnikih, ki jih je zagotovil pritožnik, ne bi upoštevale. Prav tako ni mogoče sprejeti trditve, da bi bilo treba analizo vseh kazalnikov škode omejiti samo na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(120)

Podatki, ki jih je pritožnik zagotovil za oceno makroekonomskih kazalnikov, so se šteli za točne in zanesljive. Veljavnost podatkov se je preverila glede na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Zaradi argumentiranja bi analiza škode, v kateri bi se dosledno uporabili samo podatki, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije, pokazala bolj negativno sliko makroekonomskih kazalnikov. Ni bilo podlage, na kateri bi bilo mogoče ugotoviti, da je pritožnik namenoma zadržal informacije, da bi manipuliral z analizo škode. Zato ni razloga, da se informacije o makroekonomskih kazalnikih, ki jih je zagotovil pritožnik, ne bi upoštevale. Prav tako ni mogoče sprejeti trditve, da bi bilo treba analizo vseh kazalnikov škode omejiti samo na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (121) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost (na ravni hladnega valjanja) in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 8


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 3 195 908 | 3 159 359 | 3 222 857 | 3 036 688 |
| Indeks | 100 | 99 | 101 | 95 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 4 174 027 | 4 261 161 | 4 284 261 | 4 330 161 |
| Indeks | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 77 | 74 | 75 | 70 |
| Indeks | 100 | 97 | 98 | 92 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba. |

(121)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost (na ravni hladnega valjanja) in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 8

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v tonah)

3 195 908

3 159 359

3 222 857

3 036 688

Indeks

100

99

101

95

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

4 174 027

4 261 161

4 284 261

4 330 161

Indeks

100

102

103

104

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

77

74

75

70

Indeks

100

97

98

92

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.

| (122) | Obseg proizvodnje je bil med letoma 2010 in 2012 stabilen. Med letom 2012 in obdobjem preiskave se je kljub stabilnemu povpraševanju znatno zmanjšal za 6 odstotnih točk, skupaj pa za 5 %. |
| --- | --- |

(122)

Obseg proizvodnje je bil med letoma 2010 in 2012 stabilen. Med letom 2012 in obdobjem preiskave se je kljub stabilnemu povpraševanju znatno zmanjšal za 6 odstotnih točk, skupaj pa za 5 %.

| (123) | Hkrati se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmerno povečala za 4 %. To majhno povečanje proizvodne zmogljivosti bi se lahko pripisalo boljšemu izkoristku strojev zaradi programov učinkovitosti, ki jih izvaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Hkrati se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmerno povečala za 4 %. To majhno povečanje proizvodne zmogljivosti bi se lahko pripisalo boljšemu izkoristku strojev zaradi programov učinkovitosti, ki jih izvaja industrija Unije.

| (124) | Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %. Znano je, da na dolgi rok 100-odstotna izkoriščenost zmogljivosti v industriji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla ni uresničljiva in trajnostna. Vendar je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju precej nižja od več kot 90-odstotne izkoriščenosti zmogljivosti, ki se šteje za uresničljivo v okviru dolgoročno trajnostne ravni proizvodnje. Ker je razlika med proizvodno zmogljivostjo in trajnostno dolgoročno ravnjo proizvodnje majhna, to ni moglo vplivati na trend zmanjševanja, ki ga je pokazala industrija Unije. |
| --- | --- |

(124)

Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %. Znano je, da na dolgi rok 100-odstotna izkoriščenost zmogljivosti v industriji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla ni uresničljiva in trajnostna. Vendar je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju precej nižja od več kot 90-odstotne izkoriščenosti zmogljivosti, ki se šteje za uresničljivo v okviru dolgoročno trajnostne ravni proizvodnje. Ker je razlika med proizvodno zmogljivostjo in trajnostno dolgoročno ravnjo proizvodnje majhna, to ni moglo vplivati na trend zmanjševanja, ki ga je pokazala industrija Unije.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (125) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 9


  Obseg prodaje in tržni delež | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 2 641 033 | 2 637 819 | 2 732 237 | 2 631 508 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 100 |
| Tržni delež (%) | 84 | 81 | 84 | 80 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba. |

(125)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 9

Obseg prodaje in tržni delež

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

2 641 033

2 637 819

2 732 237

2 631 508

Indeks

100

100

103

100

Tržni delež (%)

84

81

84

80

Indeks

100

97

100

95

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.

| (126) | Obseg prodaje industrije Unije je bil v celotnem obravnavanem obdobju stabilen, nekoliko večji pa je bil le v letu 2012. |
| --- | --- |

(126)

Obseg prodaje industrije Unije je bil v celotnem obravnavanem obdobju stabilen, nekoliko večji pa je bil le v letu 2012.

| (127) | Ker se je potrošnja Unije v celotnem obravnavanem obdobju povečevala, kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je dokaj stabilen obseg prodaje vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. Podobno kot pri obsegu prodaje je bila tudi pri tržnem deležu slika za leto 2012 bolj pozitivna. |
| --- | --- |

(127)

Ker se je potrošnja Unije v celotnem obravnavanem obdobju povečevala, kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je dokaj stabilen obseg prodaje vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. Podobno kot pri obsegu prodaje je bila tudi pri tržnem deležu slika za leto 2012 bolj pozitivna.

4.4.2.3   Rast

| (128) | Kot je opisano zgoraj, je bil v celotnem obravnavanem obdobju obseg prodaje industrije Unije na rastočem trgu dokaj stabilen. Hkrati se je znatno povečal uvoz iz zadevnih držav. Posledično je rast trga za približno 140 000 ton v celotnem obravnavanem obdobju skoraj izključno koristila uvozu iz zadevnih držav, katerega obseg se je v istem obdobju povečal za približno 128 000 ton. Zato industrija Unije od te rasti nikakor ni mogla imeti koristi. |
| --- | --- |

(128)

Kot je opisano zgoraj, je bil v celotnem obravnavanem obdobju obseg prodaje industrije Unije na rastočem trgu dokaj stabilen. Hkrati se je znatno povečal uvoz iz zadevnih držav. Posledično je rast trga za približno 140 000 ton v celotnem obravnavanem obdobju skoraj izključno koristila uvozu iz zadevnih držav, katerega obseg se je v istem obdobju povečal za približno 128 000 ton. Zato industrija Unije od te rasti nikakor ni mogla imeti koristi.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (129) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaposlenost in produktivnost | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 13 223 | 12 978 | 12 471 | 11 820 |
| Indeks | 100 | 98 | 94 | 89 |
| Produktivnost (ton/zaposleno osebo) | 242 | 235 | 258 | 257 |
| Indeks | 100 | 97 | 107 | 106 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba. |

(129)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Zaposlenost in produktivnost

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

13 223

12 978

12 471

11 820

Indeks

100

98

94

89

Produktivnost (ton/zaposleno osebo)

242

235

258

257

Indeks

100

97

107

106

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.

| (130) | Število zaposlenih v industriji Unije se je v letu 2011 zmanjšalo za 2 odstotni točki, v letu 2012 za nadaljnje 4 odstotne točke in v obdobju preiskave še za 5 odstotnih točk, kar je jasno kazalo padajoči trend. Racionalizacija števila zaposlenih bi se lahko pripisala različnim načrtom „učinkovitosti“, ki jih izvajajo proizvajalci Unije, in zmanjšanju obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(130)

Število zaposlenih v industriji Unije se je v letu 2011 zmanjšalo za 2 odstotni točki, v letu 2012 za nadaljnje 4 odstotne točke in v obdobju preiskave še za 5 odstotnih točk, kar je jasno kazalo padajoči trend. Racionalizacija števila zaposlenih bi se lahko pripisala različnim načrtom „učinkovitosti“, ki jih izvajajo proizvajalci Unije, in zmanjšanju obsega proizvodnje.

| (131) | Industrija hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla se na splošno šteje za kapitalsko intenzivno industrijo. Vendar je obseg zaposlenosti, ki ga zagotavlja industrija Unije, znaten. Poleg tega so stroški dela drugi najpomembnejši stroškovni dejavnik za surovinami in v povprečju predstavljajo približno 10–15 % vseh stroškov. Zato je zaposlenost pomemben kazalnik škode za to industrijo. |
| --- | --- |

(131)

Industrija hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla se na splošno šteje za kapitalsko intenzivno industrijo. Vendar je obseg zaposlenosti, ki ga zagotavlja industrija Unije, znaten. Poleg tega so stroški dela drugi najpomembnejši stroškovni dejavnik za surovinami in v povprečju predstavljajo približno 10–15 % vseh stroškov. Zato je zaposlenost pomemben kazalnik škode za to industrijo.

| (132) | Produktivnost industrije Unije se je v letu 2011 nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 odstotne točke, v letu 2012 se je povečala za 10 odstotnih točk, v obdobju preiskave pa zmanjšala za 1 odstotno točko. Skupno se je v obravnavanem obdobju kljub čedalje manjšemu številu zaposlenih povečala za 6 odstotnih točk, in sicer z 242 ton na zaposlenega na 257 ton na zaposlenega, kar je kazalo na večjo učinkovitost. |
| --- | --- |

(132)

Produktivnost industrije Unije se je v letu 2011 nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 odstotne točke, v letu 2012 se je povečala za 10 odstotnih točk, v obdobju preiskave pa zmanjšala za 1 odstotno točko. Skupno se je v obravnavanem obdobju kljub čedalje manjšemu številu zaposlenih povečala za 6 odstotnih točk, in sicer z 242 ton na zaposlenega na 257 ton na zaposlenega, kar je kazalo na večjo učinkovitost.

4.4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (133) | Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav je znatno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(133)

Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav je znatno vplivala na industrijo Unije.

| (134) | To je druga protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Uvoz enakega proizvoda s poreklom iz LRK, Južne Koreje in Tajvana je že bil preiskovan v obdobju 2008–2009 (6). Čeprav po tej preiskavi protidampinški ukrepi niso bili uvedeni, je bil že takrat začasno ugotovljen obstoj dampinga (7). |
| --- | --- |

(134)

To je druga protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Uvoz enakega proizvoda s poreklom iz LRK, Južne Koreje in Tajvana je že bil preiskovan v obdobju 2008–2009 (6). Čeprav po tej preiskavi protidampinški ukrepi niso bili uvedeni, je bil že takrat začasno ugotovljen obstoj dampinga (7).

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (135) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 11


  Prodajne cene v Uniji | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono) | 2 428 | 2 572 | 2 358 | 2 159 |
| Indeks | 100 | 106 | 97 | 89 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | 2 247 | 2 345 | 2 149 | 1 939 |
| Indeks | 100 | 104 | 96 | 86 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(135)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 11

Prodajne cene v Uniji

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)

2 428

2 572

2 358

2 159

Indeks

100

106

97

89

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

2 247

2 345

2 149

1 939

Indeks

100

104

96

86

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

| (136) | Prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %. Cene v letu 2011 so se zvišale za 6 % in nato do konca obravnavanega obdobja znižale za 17 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(136)

Prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %. Cene v letu 2011 so se zvišale za 6 % in nato do konca obravnavanega obdobja znižale za 17 odstotnih točk.

| (137) | Stroški proizvodnje na enoto so za celotno proizvodnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (vključno z blagom, ki se je sčasoma izvozilo) v glavnem sledili trendu prodajnih cen in se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 14 %. Vendar prodajne cene in stroški proizvodnje na enoto zaradi časovne razlike med proizvodnjo in prodajo niso neposredno primerljivi. Ker je povprečna raven zalog industrije Unije predstavljala približno 15 % prihodkov od prodaje, je v povprečju med proizvodnjo in prodajo skoraj dvomesečni časovni zamik. |
| --- | --- |

(137)

Stroški proizvodnje na enoto so za celotno proizvodnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (vključno z blagom, ki se je sčasoma izvozilo) v glavnem sledili trendu prodajnih cen in se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 14 %. Vendar prodajne cene in stroški proizvodnje na enoto zaradi časovne razlike med proizvodnjo in prodajo niso neposredno primerljivi. Ker je povprečna raven zalog industrije Unije predstavljala približno 15 % prihodkov od prodaje, je v povprečju med proizvodnjo in prodajo skoraj dvomesečni časovni zamik.

| (138) | Na splošno so proizvodni stroški in prodajne cene odvisni od gibanja stroškov surovin, večinoma kroma in niklja. Cene, ki jih določa industrija Unije, temeljijo na tako imenovanem mehanizmu „dodatne dajatve na zlitine“. Ta določa, da so cene sestavljene iz fiksne „osnovne cene“ in „dodatne dajatve na zlitine“, ki nihajo glede na kemično sestavo vrste jekla in kotiranja zlitin na londonski borzi kovin („LME“). Zato so cene vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin. |
| --- | --- |

(138)

Na splošno so proizvodni stroški in prodajne cene odvisni od gibanja stroškov surovin, večinoma kroma in niklja. Cene, ki jih določa industrija Unije, temeljijo na tako imenovanem mehanizmu „dodatne dajatve na zlitine“. Ta določa, da so cene sestavljene iz fiksne „osnovne cene“ in „dodatne dajatve na zlitine“, ki nihajo glede na kemično sestavo vrste jekla in kotiranja zlitin na londonski borzi kovin („LME“). Zato so cene vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin.

| (139) | Zainteresirane strani so predlagale, da se trend prodajnih cen industrije Unije analizira brez upoštevanja „dodatne dajatve na zlitine“. Ker industrija Unije ne vpliva na ceno niklja, so zainteresirane strani trdile, da bi morala Komisija upoštevati samo „osnovno ceno“. |
| --- | --- |

(139)

Zainteresirane strani so predlagale, da se trend prodajnih cen industrije Unije analizira brez upoštevanja „dodatne dajatve na zlitine“. Ker industrija Unije ne vpliva na ceno niklja, so zainteresirane strani trdile, da bi morala Komisija upoštevati samo „osnovno ceno“.

| (140) | Skupna cena je sestavljena iz osnovne cene in dodatne dajatve na zlitine, pri čemer so stranke običajno seznanjene s to razdelitvijo. Vendar je preiskava pokazala, da v obdobju preiskave ta dva elementa cene običajno nista bila navedena ločeno na računu. V takih primerih ta elementa v trgovinskih dokumentih, ki so po datumu starejši od računa, kot je naročilo ali potrditev naročila, običajno nista navedena ločeno. |
| --- | --- |

(140)

Skupna cena je sestavljena iz osnovne cene in dodatne dajatve na zlitine, pri čemer so stranke običajno seznanjene s to razdelitvijo. Vendar je preiskava pokazala, da v obdobju preiskave ta dva elementa cene običajno nista bila navedena ločeno na računu. V takih primerih ta elementa v trgovinskih dokumentih, ki so po datumu starejši od računa, kot je naročilo ali potrditev naročila, običajno nista navedena ločeno.

| (141) | Zato je bilo gibanje osnovne cene analizirano na podlagi javno dostopnih informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani. Ta informacija vsebuje podrobno razčlembo skupne cene, ki se za osnovne izdelke vrste 304 (8) v Nemčiji (9) vračunajo v osnovno ceno in dodatno dajatev na zlitine. Medtem ko je dodatna dajatev na zlitine nihala v skladu z gibanjem stroškov surovin, se je osnovna cena v celotnem obravnavanem obdobju nenehno nižala in se znižala za približno 20 %, in sicer s približno 1 200 EUR/tono v letu 2010 na 1 000 EUR/tono v obdobju preiskave. Čeprav stopnja znižanja morda ni nujno reprezentativna za vse izdelke in vse proizvajalce Unije, obseg zmanjšanja podpira ugotovitev, da sta raven dodatne dajatve na zlitine in raven osnovne cene sledila padajočemu trendu. |
| --- | --- |

(141)

Zato je bilo gibanje osnovne cene analizirano na podlagi javno dostopnih informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani. Ta informacija vsebuje podrobno razčlembo skupne cene, ki se za osnovne izdelke vrste 304 (8) v Nemčiji (9) vračunajo v osnovno ceno in dodatno dajatev na zlitine. Medtem ko je dodatna dajatev na zlitine nihala v skladu z gibanjem stroškov surovin, se je osnovna cena v celotnem obravnavanem obdobju nenehno nižala in se znižala za približno 20 %, in sicer s približno 1 200 EUR/tono v letu 2010 na 1 000 EUR/tono v obdobju preiskave. Čeprav stopnja znižanja morda ni nujno reprezentativna za vse izdelke in vse proizvajalce Unije, obseg zmanjšanja podpira ugotovitev, da sta raven dodatne dajatve na zlitine in raven osnovne cene sledila padajočemu trendu.

4.4.3.2   Stroški dela

| (142) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 12


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 57 071 | 58 068 | 59 684 | 61 826 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 108 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(142)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 12

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

57 071

58 068

59 684

61 826

Indeks

100

102

105

108

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

| (143) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v celotnem obravnavanem obdobju višali in se med letom 2010 in obdobjem preiskave skupno zvišali za 8 %. |
| --- | --- |

(143)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v celotnem obravnavanem obdobju višali in se med letom 2010 in obdobjem preiskave skupno zvišali za 8 %.

4.4.3.3   Zaloge

| (144) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 13


  Zaloge | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 242 166 | 238 818 | 208 021 | 225 418 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 93 |
| Končne zaloge kot odstotek proizvodnje | 15 | 16 | 14 | 15 |
| Indeks | 100 | 103 | 90 | 99 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(144)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 13

Zaloge

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v tonah)

242 166

238 818

208 021

225 418

Indeks

100

99

86

93

Končne zaloge kot odstotek proizvodnje

15

16

14

15

Indeks

100

103

90

99

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

| (145) | Obseg zalog je bil med letoma 2010 in 2011 dokaj stabilen, nato se je leta 2012 zmanjšal za 13 odstotnih točk in se v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer za 7 odstotnih točk. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. Ker je proizvodnja večinoma po naročilu, zaloge v tej industriji niso pomemben kazalnik. |
| --- | --- |

(145)

Obseg zalog je bil med letoma 2010 in 2011 dokaj stabilen, nato se je leta 2012 zmanjšal za 13 odstotnih točk in se v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer za 7 odstotnih točk. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. Ker je proizvodnja večinoma po naročilu, zaloge v tej industriji niso pomemben kazalnik.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (146) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 14


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje) | – 0,6 | – 1,3 | – 2,1 | – 1,6 |
| Indeks | – 100 | – 214 | – 330 | – 253 |
| Denarni tok (v mio. EUR) | – 199 | 107 | – 10 | – 39 |
| Indeks | – 100 | 54 | – 5 | – 20 |
| Naložbe (v mio. EUR) | 1 504 | 1 375 | 1 279 | 1 244 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 83 |
| Donosnost naložb (%) | – 1,2 | – 2,9 | – 4,3 | – 3,1 |
| Indeks | – 100 | – 246 | – 370 | – 269 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(146)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 14

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)

– 0,6

– 1,3

– 2,1

– 1,6

Indeks

– 100

– 214

– 330

– 253

Denarni tok (v mio. EUR)

– 199

107

– 10

– 39

Indeks

– 100

54

– 5

– 20

Naložbe (v mio. EUR)

1 504

1 375

1 279

1 244

Indeks

100

91

85

83

Donosnost naložb (%)

– 1,2

– 2,9

– 4,3

– 3,1

Indeks

– 100

– 246

– 370

– 269

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

| (147) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna – med letoma 2010 in 2012 se je zmanjšala za 1,5 odstotne točke, v obdobju preiskave pa se je nekoliko povečala, in sicer za 0,5 odstotne točke na – 1,6 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 141, je bila negativna dobičkonosnost večinoma posledica neprekinjenega zniževanja osnovne cene in ne nihanja cen surovin, kot je nikelj. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna – med letoma 2010 in 2012 se je zmanjšala za 1,5 odstotne točke, v obdobju preiskave pa se je nekoliko povečala, in sicer za 0,5 odstotne točke na – 1,6 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 141, je bila negativna dobičkonosnost večinoma posledica neprekinjenega zniževanja osnovne cene in ne nihanja cen surovin, kot je nikelj.

| (148) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v treh od štirih obravnavanih let negativen – v letu 2011 se je povečal in se nato začel spet zmanjševati. Začasno izboljšanje v letu 2011 je bilo predvsem posledica zmanjšanja zalog polizdelkov. |
| --- | --- |

(148)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v treh od štirih obravnavanih let negativen – v letu 2011 se je povečal in se nato začel spet zmanjševati. Začasno izboljšanje v letu 2011 je bilo predvsem posledica zmanjšanja zalog polizdelkov.

| (149) | Naložbe so pokazale trend zmanjševanja – v letu 2011 so se zmanjšale za 9 %, v letu 2012 za nadaljnjih 6 % in v obdobju preiskave še za 2 %. V obravnavanem obdobju so se skupno zmanjšale za 17 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(149)

Naložbe so pokazale trend zmanjševanja – v letu 2011 so se zmanjšale za 9 %, v letu 2012 za nadaljnjih 6 % in v obdobju preiskave še za 2 %. V obravnavanem obdobju so se skupno zmanjšale za 17 odstotnih točk.

| (150) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V vseh obravnavanih letih je bila negativna. V letu 2011 se je zmanjšala za 146 % v letu 2012 za nadaljnjih 124 % in v obdobju preiskave dosegla – 3,1 %. |
| --- | --- |

(150)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V vseh obravnavanih letih je bila negativna. V letu 2011 se je zmanjšala za 146 % v letu 2012 za nadaljnjih 124 % in v obdobju preiskave dosegla – 3,1 %.

| (151) | To je negativno vplivalo na vse štiri vzorčene proizvajalce pri zbiranju kapitala, saj jim banke zaradi negativnih številk o dobičkonosnosti financiranja niso odobrile. Zato so morali uporabiti sredstva, ki so jih zagotovile druge družbe v skupini. |
| --- | --- |

(151)

To je negativno vplivalo na vse štiri vzorčene proizvajalce pri zbiranju kapitala, saj jim banke zaradi negativnih številk o dobičkonosnosti financiranja niso odobrile. Zato so morali uporabiti sredstva, ki so jih zagotovile druge družbe v skupini.

4.4.4   Sklep o škodi

| (152) | Večina kazalnikov škode industrije Unije je v obravnavanem obdobju pokazala negativen trend. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 5 %, kar je vodilo v 8-odstotno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Stabilen obseg prodaje na rastočem trgu je vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža. Zaposlenost se je zmanjšala za 11 %, stroški dela pa so se zvišali za 8 %. Naložbe so se zmanjšale za 17 %, medtem ko je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in je kazala trend poslabšanja. |
| --- | --- |

(152)

Večina kazalnikov škode industrije Unije je v obravnavanem obdobju pokazala negativen trend. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 5 %, kar je vodilo v 8-odstotno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Stabilen obseg prodaje na rastočem trgu je vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža. Zaposlenost se je zmanjšala za 11 %, stroški dela pa so se zvišali za 8 %. Naložbe so se zmanjšale za 17 %, medtem ko je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in je kazala trend poslabšanja.

| (153) | Edina dejavnika škode, ki sta jasno pokazala nekoliko bolj pozitiven trend, sta proizvodna zmogljivost in produktivnost. Vsekakor je to povečanje proizvodne zmogljivosti skladno s povečanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Produktivnost se je večala zaradi zmanjšanja števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(153)

Edina dejavnika škode, ki sta jasno pokazala nekoliko bolj pozitiven trend, sta proizvodna zmogljivost in produktivnost. Vsekakor je to povečanje proizvodne zmogljivosti skladno s povečanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Produktivnost se je večala zaradi zmanjšanja števila zaposlenih.

| (154) | V letu 2011 oziroma 2012 je bilo gibanje nekaterih dejavnikov škode, kot so tržni delež, prodajne cene in stroški proizvodnje, začasno bolj pozitivno kot v predhodnem letu in se je nato ponovno zmanjšalo. Dobičkonosnost je bila negativna v vseh štirih letih, denarni tok pa v treh od štirih let. |
| --- | --- |

(154)

V letu 2011 oziroma 2012 je bilo gibanje nekaterih dejavnikov škode, kot so tržni delež, prodajne cene in stroški proizvodnje, začasno bolj pozitivno kot v predhodnem letu in se je nato ponovno zmanjšalo. Dobičkonosnost je bila negativna v vseh štirih letih, denarni tok pa v treh od štirih let.

| (155) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(155)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

| (156) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije, stroški energije, presežna zmogljivost in konkurenca znotraj Unije. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije, stroški energije, presežna zmogljivost in konkurenca znotraj Unije.

5.1   Učinki dampinškega uvoza

| (157) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, hkrati pa se je obseg uvoza iz zadevnih držav povečal za 70 %, medtem ko je tržni delež industrije Unije pokazal trend zmanjševanja. Ugotovljeno je bilo, da se je vzorec, po katerem je uvoz tržni delež pridobil, industrija Unije pa izgubila, ujemal. V letu 2012 se je večanje tržnega deleža uvoza upočasnilo in se nadaljevalo v obdobju preiskave, prav tako pa se je v letu 2012 upočasnilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije in se nadaljevalo v obdobju preiskave. Zato je jasno, da je bil izgubljeni tržni delež industrije Unije v korelaciji s povečanjem dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(157)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, hkrati pa se je obseg uvoza iz zadevnih držav povečal za 70 %, medtem ko je tržni delež industrije Unije pokazal trend zmanjševanja. Ugotovljeno je bilo, da se je vzorec, po katerem je uvoz tržni delež pridobil, industrija Unije pa izgubila, ujemal. V letu 2012 se je večanje tržnega deleža uvoza upočasnilo in se nadaljevalo v obdobju preiskave, prav tako pa se je v letu 2012 upočasnilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije in se nadaljevalo v obdobju preiskave. Zato je jasno, da je bil izgubljeni tržni delež industrije Unije v korelaciji s povečanjem dampinškega uvoza.

| (158) | Uvozne cene iz zadevnih držav so se v obravnavanem obdobju znižale za 13 %. Cene industrije Unije so se v istem obdobju znižale za 11 %. V obdobju preiskave je dampinški uvoz iz zadevnih držav prodajne cene industrije Unije nelojalno znižal za 9,6 %–11,3 % in s tem na industrijo Unije izvajal cenovni pritisk. Slednja zaradi gibanja cen čedalje večjega dampinškega uvoza blaga iz zadevnih držav ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža ali postati dobičkonosna. |
| --- | --- |

(158)

Uvozne cene iz zadevnih držav so se v obravnavanem obdobju znižale za 13 %. Cene industrije Unije so se v istem obdobju znižale za 11 %. V obdobju preiskave je dampinški uvoz iz zadevnih držav prodajne cene industrije Unije nelojalno znižal za 9,6 %–11,3 % in s tem na industrijo Unije izvajal cenovni pritisk. Slednja zaradi gibanja cen čedalje večjega dampinškega uvoza blaga iz zadevnih držav ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža ali postati dobičkonosna.

| (159) | Zainteresirane strani so trdile, da uvoženi izdelki iz zadevnih držav ne konkurirajo izdelkom, ki jih prodaja industrija Unije. Uvoz iz zadevnih držav naj bi zajemal pretežno tanke izdelke debeline pod 2 mm, medtem ko izdelke nad to debelino večinoma dobavlja industrija Unije. Dejstva, ugotovljena v preiskavi, te domneve niso potrdila. Proizvajalci izvozniki in industrija Unije prodajajo debele izdelke debeline nad 2 mm in tanke izdelke manjše debeline. Poleg tega je razmerje med debelimi in tankimi izdelki podobno ter znaša približno 30–35 % tako za industrijo Unije kot za vzorčene proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(159)

Zainteresirane strani so trdile, da uvoženi izdelki iz zadevnih držav ne konkurirajo izdelkom, ki jih prodaja industrija Unije. Uvoz iz zadevnih držav naj bi zajemal pretežno tanke izdelke debeline pod 2 mm, medtem ko izdelke nad to debelino večinoma dobavlja industrija Unije. Dejstva, ugotovljena v preiskavi, te domneve niso potrdila. Proizvajalci izvozniki in industrija Unije prodajajo debele izdelke debeline nad 2 mm in tanke izdelke manjše debeline. Poleg tega je razmerje med debelimi in tankimi izdelki podobno ter znaša približno 30–35 % tako za industrijo Unije kot za vzorčene proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav.

| (160) | Zainteresirane strani so trdile, da ni korelacije med ravnjo in cenami uvoza iz LRK ter dobičkonosnostjo industrije Unije. Zlasti so se sklicevale na zmanjšanje uvoza in stabilne cene iz LRK v obdobju 2011–2012, kar naj ne bi povzročilo znižanja povprečnih cen na trgu Unije. Hkrati so se izgube industrije Unije povečale, obseg prodaje pa je bil dokaj stabilen. |
| --- | --- |

(160)

Zainteresirane strani so trdile, da ni korelacije med ravnjo in cenami uvoza iz LRK ter dobičkonosnostjo industrije Unije. Zlasti so se sklicevale na zmanjšanje uvoza in stabilne cene iz LRK v obdobju 2011–2012, kar naj ne bi povzročilo znižanja povprečnih cen na trgu Unije. Hkrati so se izgube industrije Unije povečale, obseg prodaje pa je bil dokaj stabilen.

| (161) | Vendar je ta analiza selektivno osredotočena samo na dve posamezni leti in ne na celotno obravnavano obdobje. Analiza celotnega obdobja je jasno pokazala, da je občutno povečanje dampinškega uvoza povzročilo zmanjšanje dobičkonosnosti in tržnega deleža industrije Unije ter upad proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti, naložb in donosnosti naložb. Trend je bil kljub odstopanju v letu 2012 negativen. Namen ocenjevanja kazalnikov škode v daljšem obdobju štirih let je preprečiti, da bi se sklepalo na podlagi morebitnih posameznih gibanj. V vsakem primeru so se učinki dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato ni bilo upravičeno oceniti samo neodvisnih učinkov dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(161)

Vendar je ta analiza selektivno osredotočena samo na dve posamezni leti in ne na celotno obravnavano obdobje. Analiza celotnega obdobja je jasno pokazala, da je občutno povečanje dampinškega uvoza povzročilo zmanjšanje dobičkonosnosti in tržnega deleža industrije Unije ter upad proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti, naložb in donosnosti naložb. Trend je bil kljub odstopanju v letu 2012 negativen. Namen ocenjevanja kazalnikov škode v daljšem obdobju štirih let je preprečiti, da bi se sklepalo na podlagi morebitnih posameznih gibanj. V vsakem primeru so se učinki dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato ni bilo upravičeno oceniti samo neodvisnih učinkov dampinškega uvoza iz LRK.

| (162) | Zainteresirane strani so trdile, da je bil tržni delež, ki ga je industrija Unije izgubila pri uvozu iz Tajvana, zanemarljiv. Tajvanski uvoz je v skladu z informacijami iz pritožbe v obdobju preiskave predstavljal 4,98-odstotni tržni delež in se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 1,09 %. Zainteresirane strani so trdile, da zato tajvanski izvoz ni mogel povzročiti škode, ki naj bi jo utrpeli pritožniki. |
| --- | --- |

(162)

Zainteresirane strani so trdile, da je bil tržni delež, ki ga je industrija Unije izgubila pri uvozu iz Tajvana, zanemarljiv. Tajvanski uvoz je v skladu z informacijami iz pritožbe v obdobju preiskave predstavljal 4,98-odstotni tržni delež in se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 1,09 %. Zainteresirane strani so trdile, da zato tajvanski izvoz ni mogel povzročiti škode, ki naj bi jo utrpeli pritožniki.

| (163) | Po ugotovitvah preiskave se je tržni delež tajvanskega uvoza v obravnavanem obdobju na splošno povečal in v obdobju preiskave dosegel 5,1 %. V preiskavi je bilo tudi jasno ugotovljeno, da je ta dampinški uvoz znatno nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije. Zato je v nasprotju s trditvami zainteresiranih strani dampinški uvoz iz Tajvana izvajal cenovni pritisk in skupaj s kitajskim dampinškim uvozom povzročil škodo industriji Unije, kot je navedeno zgoraj. Opozoriti je treba, da so se učinki uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato učinki dampinškega uvoza samo iz Tajvana niso bili ocenjeni ločeno. |
| --- | --- |

(163)

Po ugotovitvah preiskave se je tržni delež tajvanskega uvoza v obravnavanem obdobju na splošno povečal in v obdobju preiskave dosegel 5,1 %. V preiskavi je bilo tudi jasno ugotovljeno, da je ta dampinški uvoz znatno nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije. Zato je v nasprotju s trditvami zainteresiranih strani dampinški uvoz iz Tajvana izvajal cenovni pritisk in skupaj s kitajskim dampinškim uvozom povzročil škodo industriji Unije, kot je navedeno zgoraj. Opozoriti je treba, da so se učinki uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato učinki dampinškega uvoza samo iz Tajvana niso bili ocenjeni ločeno.

| (164) | Zainteresirane strani so trdile, da je količina tajvanskega uvoza precenjena, saj naj bi vključevala velike količine hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK ali Koreje, ki so bili napačno deklarirani kot tajvanski. Vendar se ta domneva ni utemeljila z dokazi. |
| --- | --- |

(164)

Zainteresirane strani so trdile, da je količina tajvanskega uvoza precenjena, saj naj bi vključevala velike količine hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK ali Koreje, ki so bili napačno deklarirani kot tajvanski. Vendar se ta domneva ni utemeljila z dokazi.

| (165) | Sodelujoče tajvanske družbe (proizvajalci in druge sodelujoče družbe) so poročale, da njihov izvoz predstavlja večino celotnega tajvanskega izvoza. Zato je bil morebiten vpliv vprašanja o izdelkih, ki so bili domnevno napačno deklarirani kot tajvanski, zelo omejen oziroma ničen. |
| --- | --- |

(165)

Sodelujoče tajvanske družbe (proizvajalci in druge sodelujoče družbe) so poročale, da njihov izvoz predstavlja večino celotnega tajvanskega izvoza. Zato je bil morebiten vpliv vprašanja o izdelkih, ki so bili domnevno napačno deklarirani kot tajvanski, zelo omejen oziroma ničen.

| (166) | Zainteresirane strani so trdile, da so cene kitajskih in tajvanskih proizvajalcev izvoznikov ter cene industrije unije sledile ceni niklja. Gibanje cen proizvajalcev izvoznikov je v določenem časovnem obdobju morda res sledilo trendu cen surovin, vendar to nima nobene zveze z vprašanjem absolutne ravni cene. V zvezi s tem je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so kitajske in tajvanske cene nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 9,6–11,3 %. Če drži trditev, da je bil trend kitajskih in tajvanskih cen ter cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju podoben, bi bilo mogoče sklepati, da so se prodajne cene industrije Unije zaradi kitajskega in tajvanskega izvoza v celotnem obravnavanem obdobju nelojalno nižale za podobno stopnjo. |
| --- | --- |

(166)

Zainteresirane strani so trdile, da so cene kitajskih in tajvanskih proizvajalcev izvoznikov ter cene industrije unije sledile ceni niklja. Gibanje cen proizvajalcev izvoznikov je v določenem časovnem obdobju morda res sledilo trendu cen surovin, vendar to nima nobene zveze z vprašanjem absolutne ravni cene. V zvezi s tem je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so kitajske in tajvanske cene nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 9,6–11,3 %. Če drži trditev, da je bil trend kitajskih in tajvanskih cen ter cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju podoben, bi bilo mogoče sklepati, da so se prodajne cene industrije Unije zaradi kitajskega in tajvanskega izvoza v celotnem obravnavanem obdobju nelojalno nižale za podobno stopnjo.

| (167) | Zainteresirane strani so trdile, da naj povečanje naložb ne bi kazalo na to, da je industrija Unije utrpela škodo. Vendar se v preiskavi ta domneva ni potrdila. Naložbe so se v celotnem obravnavanem obdobju postopoma zmanjšale za 17 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 149. |
| --- | --- |

(167)

Zainteresirane strani so trdile, da naj povečanje naložb ne bi kazalo na to, da je industrija Unije utrpela škodo. Vendar se v preiskavi ta domneva ni potrdila. Naložbe so se v celotnem obravnavanem obdobju postopoma zmanjšale za 17 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 149.

| (168) | Komisija je v tej fazi sklenila, da je povečan dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je v tej fazi sklenila, da je povečan dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Uvoz iz tretjih držav

| (169) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 15


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Obseg (v tonah) | 17 568 | 29 437 | 33 763 | 61 855 |
| Indeks | 100 | 168 | 192 | 352 |
| Tržni delež (%) | 0,6 | 0,9 | 1,0 | 1,9 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 1 912 | 2 421 | 2 218 | 2 098 |
| Indeks | 100 | 127 | 116 | 110 |
| Južna Koreja | Obseg (v tonah) | 72 256 | 70 297 | 62 047 | 92 189 |
| Indeks | 100 | 97 | 86 | 128 |
| Tržni delež (%) | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 2,8 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 1 932 | 2 112 | 1 891 | 1 839 |
| Indeks | 100 | 109 | 98 | 95 |
| Južna Afrika | Obseg (v tonah) | 66 142 | 51 788 | 50 718 | 51 907 |
| Indeks | 100 | 78 | 77 | 78 |
| Tržni delež (%) | 2,1 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 302 | 2 355 | 2 102 | 1 943 |
| Indeks | 100 | 102 | 91 | 84 |
| ZDA | Obseg (v tonah) | 94 923 | 82 387 | 82 624 | 90 947 |
| Indeks | 100 | 87 | 87 | 96 |
| Tržni delež (%) | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,8 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 695 | 2 943 | 2 646 | 2 304 |
| Indeks | 100 | 109 | 98 | 85 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 85 674 | 109 406 | 74 897 | 59 204 |
| Indeks | 100 | 128 | 87 | 69 |
| Tržni delež (%) | 2,7 | 3,4 | 2,3 | 1,8 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 450 | 2 659 | 2 715 | 2 669 |
| Indeks | 100 | 109 | 111 | 109 |
| Skupno vse tretje države, razen zadevnih držav | Obseg (v tonah) | 336 564 | 343 313 | 304 049 | 356 102 |
| Indeks | 100 | 102 | 90 | 106 |
| Tržni delež (%) | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,8 |
| Povprečna cena(EUR/tono) | 2 351 | 2 549 | 2 371 | 2 156 |
| Indeks | 100 | 108 | 101 | 92 |
| Vir: Eurostat. |

(169)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 15

Uvoz iz tretjih držav

Država

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Indija

Obseg (v tonah)

17 568

29 437

33 763

61 855

Indeks

100

168

192

352

Tržni delež (%)

0,6

0,9

1,0

1,9

Povprečna cena (EUR/tono)

1 912

2 421

2 218

2 098

Indeks

100

127

116

110

Južna Koreja

Obseg (v tonah)

72 256

70 297

62 047

92 189

Indeks

100

97

86

128

Tržni delež (%)

2,3

2,2

1,9

2,8

Povprečna cena (EUR/tono)

1 932

2 112

1 891

1 839

Indeks

100

109

98

95

Južna Afrika

Obseg (v tonah)

66 142

51 788

50 718

51 907

Indeks

100

78

77

78

Tržni delež (%)

2,1

1,6

1,6

1,6

Povprečna cena (EUR/tono)

2 302

2 355

2 102

1 943

Indeks

100

102

91

84

ZDA

Obseg (v tonah)

94 923

82 387

82 624

90 947

Indeks

100

87

87

96

Tržni delež (%)

3,0

2,5

2,5

2,8

Povprečna cena (EUR/tono)

2 695

2 943

2 646

2 304

Indeks

100

109

98

85

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

85 674

109 406

74 897

59 204

Indeks

100

128

87

69

Tržni delež (%)

2,7

3,4

2,3

1,8

Povprečna cena (EUR/tono)

2 450

2 659

2 715

2 669

Indeks

100

109

111

109

Skupno vse tretje države, razen zadevnih držav

Obseg (v tonah)

336 564

343 313

304 049

356 102

Indeks

100

102

90

106

Tržni delež (%)

10,6

10,6

9,3

10,8

Povprečna cena(EUR/tono)

2 351

2 549

2 371

2 156

Indeks

100

108

101

92

Vir: Eurostat.

| (170) | Tretje države z največjim obsegom uvoza so bile Indija, Južna Koreja, Južna Afrika in ZDA, katerih tržni delež v obdobju preiskave se je gibal med 1,6 % in 2,8 %. Tržni delež vseh drugih tretjih držav je bil 10,8 %. |
| --- | --- |

(170)

Tretje države z največjim obsegom uvoza so bile Indija, Južna Koreja, Južna Afrika in ZDA, katerih tržni delež v obdobju preiskave se je gibal med 1,6 % in 2,8 %. Tržni delež vseh drugih tretjih držav je bil 10,8 %.

| (171) | Uvoz iz Indije je bil večji del obravnavanega obdobja zanemarljiv, in sicer 1 % ali manj. Ta prag je bil presežen le enkrat, in sicer v obdobju preiskave, ko je bil tržni delež 1,9 %. |
| --- | --- |

(171)

Uvoz iz Indije je bil večji del obravnavanega obdobja zanemarljiv, in sicer 1 % ali manj. Ta prag je bil presežen le enkrat, in sicer v obdobju preiskave, ko je bil tržni delež 1,9 %.

| (172) | Tržni delež Južne Koreje je bil v obravnavanem obdobju dokaj stabilen, in sicer se je v obdobju 2010–2012 zmanjšal z 2,3 % na 1,9 %, v obdobju preiskave pa se je povečal na samo 2,8 %. |
| --- | --- |

(172)

Tržni delež Južne Koreje je bil v obravnavanem obdobju dokaj stabilen, in sicer se je v obdobju 2010–2012 zmanjšal z 2,3 % na 1,9 %, v obdobju preiskave pa se je povečal na samo 2,8 %.

| (173) | Uvoz iz Južne Afrike in ZDA kaže trend zmanjševanja v celotnem obravnavanem obdobju. Tržni delež južnoafriškega uvoza se je zmanjšal z 2,1 % na 1,6 %, medtem ko se je tržni delež uvoza ZDA zmanjšal s 3,0 % na 2,8 %. |
| --- | --- |

(173)

Uvoz iz Južne Afrike in ZDA kaže trend zmanjševanja v celotnem obravnavanem obdobju. Tržni delež južnoafriškega uvoza se je zmanjšal z 2,1 % na 1,6 %, medtem ko se je tržni delež uvoza ZDA zmanjšal s 3,0 % na 2,8 %.

| (174) | Kar zadeva cene iz podatkov Eurostata, je mogoče opaziti, da je bila samo uvozna cena Južne Koreje nižja od uvozne cene LRK in Tajvana, medtem ko je imela Južna Afrika podobno uvozno ceno kot omenjeni državi, Indija in ZDA pa višjo. Kljub temu je treba opozoriti, da zadevni/podobni izdelek vključuje jeklo različnih vrst, kar vodi v velike razlike v ceni, ki jih pri povprečni ceni iz podatkov Eurostata ni bilo mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(174)

Kar zadeva cene iz podatkov Eurostata, je mogoče opaziti, da je bila samo uvozna cena Južne Koreje nižja od uvozne cene LRK in Tajvana, medtem ko je imela Južna Afrika podobno uvozno ceno kot omenjeni državi, Indija in ZDA pa višjo. Kljub temu je treba opozoriti, da zadevni/podobni izdelek vključuje jeklo različnih vrst, kar vodi v velike razlike v ceni, ki jih pri povprečni ceni iz podatkov Eurostata ni bilo mogoče upoštevati.

| (175) | Zainteresirane strani so se sklicevale na uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z ZDA, Južno Korejo, Indijo in Južno Afriko. Trdile so, da je navedeni uvoz zagotovo vplival na položaj industrije Unije ter da se uvoz iz LRK in Tajvana zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav, ki niso predmet preiskave Komisije, ne bi smel šteti za odgovornega za škodo, ki jo je povzročil uvoz iz drugih držav. |
| --- | --- |

(175)

Zainteresirane strani so se sklicevale na uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z ZDA, Južno Korejo, Indijo in Južno Afriko. Trdile so, da je navedeni uvoz zagotovo vplival na položaj industrije Unije ter da se uvoz iz LRK in Tajvana zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav, ki niso predmet preiskave Komisije, ne bi smel šteti za odgovornega za škodo, ki jo je povzročil uvoz iz drugih držav.

| (176) | Kot je opisano zgoraj, sta imela med drugimi državami, iz katerih se v Unijo uvažajo hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, v obdobju preiskave največji tržni delež Tajvan (5,1 %) in LRK (4,3 %). Nobena druga država ni v obravnavanem obdobju presegla 3-odstotnega tržnega deleža uvoza. Medtem ko se je tržni delež iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3,7 odstotne točke, je bil celotni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen zadevnih držav, v obravnavanem obdobju stabilen in se je povečal samo za 0,2 odstotne točke. |
| --- | --- |

(176)

Kot je opisano zgoraj, sta imela med drugimi državami, iz katerih se v Unijo uvažajo hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, v obdobju preiskave največji tržni delež Tajvan (5,1 %) in LRK (4,3 %). Nobena druga država ni v obravnavanem obdobju presegla 3-odstotnega tržnega deleža uvoza. Medtem ko se je tržni delež iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3,7 odstotne točke, je bil celotni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen zadevnih držav, v obravnavanem obdobju stabilen in se je povečal samo za 0,2 odstotne točke.

| (177) | Ker je bil trend obsega uvoza stabilen, je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni bistveno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(177)

Ker je bil trend obsega uvoza stabilen, je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni bistveno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.2   Izvoz industrije Unije

| (178) | Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 16


  Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 185 377 | 188 431 | 182 370 | 178 010 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 148 | 2 353 | 2 082 | 1 915 |
| Indeks | 100 | 110 | 97 | 89 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(178)

Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 16

Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije

2010

2011

2012

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v tonah)

185 377

188 431

182 370

178 010

Indeks

100

102

98

96

Povprečna cena (EUR/tono)

2 148

2 353

2 082

1 915

Indeks

100

110

97

89

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

| (179) | Obseg izvoza in prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije sta se po enkratnem povečanju v letu 2011 zmanjšala. Na splošno je obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev predstavljal približno 12 % njihove soproizvodnje. Čeprav je manjši uvoz morda prispeval k upadu proizvodnje glede na nizko raven uvoza v povezavi s prodajo v Uniji, bi bil vsakršen prispevek uvoza k škodi, ki jo je utrpela Unija, zelo omejen. |
| --- | --- |

(179)

Obseg izvoza in prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije sta se po enkratnem povečanju v letu 2011 zmanjšala. Na splošno je obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev predstavljal približno 12 % njihove soproizvodnje. Čeprav je manjši uvoz morda prispeval k upadu proizvodnje glede na nizko raven uvoza v povezavi s prodajo v Uniji, bi bil vsakršen prispevek uvoza k škodi, ki jo je utrpela Unija, zelo omejen.

5.2.3   Stroški energije, presežna zmogljivost

| (180) | Zainteresirane strani so trdile, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročili visoki stroški energije, ki naj bi bili za 20 % višji kot v LRK. Vendar je energija le manjši stroškovni dejavnik pri proizvodnji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in običajno predstavlja manj kot 10 % vseh stroškov. Če se odmisli vprašanje, ali stroški energije v LRK izražajo tržno vrednost ali ne, razlika v ceni energije ni mogla povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(180)

Zainteresirane strani so trdile, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročili visoki stroški energije, ki naj bi bili za 20 % višji kot v LRK. Vendar je energija le manjši stroškovni dejavnik pri proizvodnji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in običajno predstavlja manj kot 10 % vseh stroškov. Če se odmisli vprašanje, ali stroški energije v LRK izražajo tržno vrednost ali ne, razlika v ceni energije ni mogla povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (181) | Zainteresirane strani so trdile, da je industrija Unije v nasprotju z informacijami iz pritožbe trpela zaradi znatne presežne zmogljivosti. Komisija je ugotovila, da se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije zmanjšala s 77 % v letu 2010 na 70 % v obravnavanem obdobju. Vendar se je proizvodna zmogljivost industrije Unije gibala vzporedno s potrošnjo na trgu Unije, pri čemer sta se v obravnavanem obdobju obe povečali za 4 %. Manjša izkoriščenost zmogljivosti je zato posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi izkoristila rastoči trg, saj je to rast absorbiral dampinški uvoz iz zadevnih držav. Zato je domnevna presežna zmogljivost bolj posledica dampinškega uvoza kot vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(181)

Zainteresirane strani so trdile, da je industrija Unije v nasprotju z informacijami iz pritožbe trpela zaradi znatne presežne zmogljivosti. Komisija je ugotovila, da se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije zmanjšala s 77 % v letu 2010 na 70 % v obravnavanem obdobju. Vendar se je proizvodna zmogljivost industrije Unije gibala vzporedno s potrošnjo na trgu Unije, pri čemer sta se v obravnavanem obdobju obe povečali za 4 %. Manjša izkoriščenost zmogljivosti je zato posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi izkoristila rastoči trg, saj je to rast absorbiral dampinški uvoz iz zadevnih držav. Zato je domnevna presežna zmogljivost bolj posledica dampinškega uvoza kot vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (182) | Komisija je sklenila, da stroški energije in domnevna presežna zmogljivost industrije Unije niso mogli povzročiti nastale škode. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je sklenila, da stroški energije in domnevna presežna zmogljivost industrije Unije niso mogli povzročiti nastale škode.

5.3   Pomisleki glede konkurence

| (183) | Zainteresirane strani so trdile, da se je uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK zaradi skrčenja zmogljivosti v Uniji na majhno število dobaviteljev povečal in s tem uporabnikom v Uniji omejil število proizvajalcev Unije. Vendar so bili v zadnjih desetih letih na trgu Unije vedno prisotni štirje srednje veliki in številni manjši dobavitelji. Medtem ko se je lastništvo nekaterih od teh družb v navedenem obdobju spremenilo, je število dobaviteljev ostalo nespremenjeno. Zato povečanja dampinškega uvoza s Kitajske ni moglo povzročiti zmanjšanje števila dobaviteljev v Uniji. |
| --- | --- |

(183)

Zainteresirane strani so trdile, da se je uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK zaradi skrčenja zmogljivosti v Uniji na majhno število dobaviteljev povečal in s tem uporabnikom v Uniji omejil število proizvajalcev Unije. Vendar so bili v zadnjih desetih letih na trgu Unije vedno prisotni štirje srednje veliki in številni manjši dobavitelji. Medtem ko se je lastništvo nekaterih od teh družb v navedenem obdobju spremenilo, je število dobaviteljev ostalo nespremenjeno. Zato povečanja dampinškega uvoza s Kitajske ni moglo povzročiti zmanjšanje števila dobaviteljev v Uniji.

| (184) | Zainteresirane strani so trdile, da je bil trg Unije močno koncentriran in uvoz iz zadevnih držav ni mogel povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Trdile so, da obseg uvoza iz Azije ni bil tolikšen, da bi oviral konkurenco, in industriji Unije ni mogel preprečiti zvišanja cen. Zainteresirane strani so se v zvezi s tem sklicevale na sklep Komisije o združitvi, da se odobri združitev (ki nalaga obveznosti) družb Outokumpu in Inoxum (10) novembra 2012 („sklep glede združitve družbe Outokumpu“). |
| --- | --- |

(184)

Zainteresirane strani so trdile, da je bil trg Unije močno koncentriran in uvoz iz zadevnih držav ni mogel povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Trdile so, da obseg uvoza iz Azije ni bil tolikšen, da bi oviral konkurenco, in industriji Unije ni mogel preprečiti zvišanja cen. Zainteresirane strani so se v zvezi s tem sklicevale na sklep Komisije o združitvi, da se odobri združitev (ki nalaga obveznosti) družb Outokumpu in Inoxum (10) novembra 2012 („sklep glede združitve družbe Outokumpu“).

| (185) | Vendar analiza v postopku združitve in protidampinški preiskavi zadeva različne pravne okvire, ki imajo različne cilje. Medtem ko se v postopku združitve proučuje, ali bi se s predlagano združitvijo povečali pomisleki glede konkurence, se v protidampinški preiskavi ugotavlja, ali je industrija Unije izpostavljena škodljivemu dampingu. |
| --- | --- |

(185)

Vendar analiza v postopku združitve in protidampinški preiskavi zadeva različne pravne okvire, ki imajo različne cilje. Medtem ko se v postopku združitve proučuje, ali bi se s predlagano združitvijo povečali pomisleki glede konkurence, se v protidampinški preiskavi ugotavlja, ali je industrija Unije izpostavljena škodljivemu dampingu.

| (186) | V vsakem primeru se je v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu preiskovalo, ali bi se s pridobitvijo družbe Inoxum s strani družbe Outokumpu ustvaril prevladujoč akter na trgu Unije. Združeni subjekt, sestavljen iz družb Outokumpu in Inoxum, bi imel več kot 50-odstotni kombinirani tržni delež, število glavnih proizvajalcev pa bi se zmanjšalo s štiri na tri. S sklepom glede združitve je bila družba Outokumpu prisiljena k odprodaji dela družbe Inoxum, vključno s produkcijsko družbo Acciai Speciali Terni („AST“). Namen te odprodaje je bil prav ohraniti konkurenco na trgu hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, vendar se načrt, da se združenemu subjektu (ki vključuje družbo Outokumpu in vsa sredstva družbe Inoxum, vključno z družbo AST) zagotovi več kot 50-odstotni tržni delež na trgu Unije, ni nikoli uresničil. Namesto tega med seboj še vedno konkurirajo štirje srednje veliki in številni manjši akterji, vendar nihče od njih nima tržne moči, ki bi jo imel predlagani združeni subjekt iz analize zadeve o združitvi. |
| --- | --- |

(186)

V vsakem primeru se je v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu preiskovalo, ali bi se s pridobitvijo družbe Inoxum s strani družbe Outokumpu ustvaril prevladujoč akter na trgu Unije. Združeni subjekt, sestavljen iz družb Outokumpu in Inoxum, bi imel več kot 50-odstotni kombinirani tržni delež, število glavnih proizvajalcev pa bi se zmanjšalo s štiri na tri. S sklepom glede združitve je bila družba Outokumpu prisiljena k odprodaji dela družbe Inoxum, vključno s produkcijsko družbo Acciai Speciali Terni („AST“). Namen te odprodaje je bil prav ohraniti konkurenco na trgu hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, vendar se načrt, da se združenemu subjektu (ki vključuje družbo Outokumpu in vsa sredstva družbe Inoxum, vključno z družbo AST) zagotovi več kot 50-odstotni tržni delež na trgu Unije, ni nikoli uresničil. Namesto tega med seboj še vedno konkurirajo štirje srednje veliki in številni manjši akterji, vendar nihče od njih nima tržne moči, ki bi jo imel predlagani združeni subjekt iz analize zadeve o združitvi.

| (187) | Zainteresirane strani so se sklicevale tudi na razpravo v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu v zvezi z dejstvom, da azijski uvoz v obdobjih, ko je bil ta zaradi nihanja cen niklja, menjalnih tečajev in nizkih cen niklja na londonski borzi kovin manj konkurenčen, ni omejeval proizvajalcev Unije. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da „četudi omejitev uvoza za zdaj ni velika, se bo v prihodnje povečala“ (11), kar je privedlo do ocene verjetnega razvoja trga. Zdajšnja preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav v obdobju preiskave dosegel 9,5 % in se je v primerjavi z letom 2010 povečal za 70 %. Ugotovljeno je bilo tudi, da je ta dampinški uvoz nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(187)

Zainteresirane strani so se sklicevale tudi na razpravo v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu v zvezi z dejstvom, da azijski uvoz v obdobjih, ko je bil ta zaradi nihanja cen niklja, menjalnih tečajev in nizkih cen niklja na londonski borzi kovin manj konkurenčen, ni omejeval proizvajalcev Unije. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da „četudi omejitev uvoza za zdaj ni velika, se bo v prihodnje povečala“ (11), kar je privedlo do ocene verjetnega razvoja trga. Zdajšnja preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav v obdobju preiskave dosegel 9,5 % in se je v primerjavi z letom 2010 povečal za 70 %. Ugotovljeno je bilo tudi, da je ta dampinški uvoz nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6–11,3 %.

| (188) | Poleg tega dejstvo, da je povpraševanje na trgu Unije primerljivo stabilno tudi ob znatnem nihanju cen, ne pomeni, da kupci niso občutljivi na ceno. Medtem ko nižje cene, ki jih ponudijo izvozniki, ne vodijo v večjo potrošnjo, je preiskava jasno pokazala, da so kupci pripravljeni kupiti večjo količino uvoza blaga po nizki ceni. Ker se potrošnja zaradi uvoza blaga po nizkih cenah ne poveča, ta prodaja škoduje prodaji drugih akterjev na trgu, večinoma industriji Unije. |
| --- | --- |

(188)

Poleg tega dejstvo, da je povpraševanje na trgu Unije primerljivo stabilno tudi ob znatnem nihanju cen, ne pomeni, da kupci niso občutljivi na ceno. Medtem ko nižje cene, ki jih ponudijo izvozniki, ne vodijo v večjo potrošnjo, je preiskava jasno pokazala, da so kupci pripravljeni kupiti večjo količino uvoza blaga po nizki ceni. Ker se potrošnja zaradi uvoza blaga po nizkih cenah ne poveča, ta prodaja škoduje prodaji drugih akterjev na trgu, večinoma industriji Unije.

| (189) | Preiskava je potrdila, da industrija Unije prodaja širši izbor izdelkov kot sodelujoči proizvajalci izvozniki. Vendar je bilo v obdobju preiskave približno 75 % prodaje industrije Unije povezane s štirimi najobičajnejšimi vrstami jekla (304, 304L, 316L in 430). Te vrste jelka izvozniki iz zadevnih držav prodajajo v različni širini, debelini in končni obdelavi. Poleg tega izdelki, ki ne sodijo v to vrsto osnovnih izdelkov, neposredno konkurirajo med seboj, saj so jih prodajali tudi izvozniki iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(189)

Preiskava je potrdila, da industrija Unije prodaja širši izbor izdelkov kot sodelujoči proizvajalci izvozniki. Vendar je bilo v obdobju preiskave približno 75 % prodaje industrije Unije povezane s štirimi najobičajnejšimi vrstami jekla (304, 304L, 316L in 430). Te vrste jelka izvozniki iz zadevnih držav prodajajo v različni širini, debelini in končni obdelavi. Poleg tega izdelki, ki ne sodijo v to vrsto osnovnih izdelkov, neposredno konkurirajo med seboj, saj so jih prodajali tudi izvozniki iz zadevnih držav.

| (190) | V sedanji preiskavi nihče od zainteresiranih strani ni imel vprašanj glede kakovosti izdelkov. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da se v povprečju kakovost, ki jo zagotavljajo neevropski proizvajalci, lahko šteje za primerljivo s tisto, ki jo zagotavljajo evropski proizvajalci (12), in da stranke s posebnimi zahtevami ne morejo kupovati v Aziji (13). Kot pa je opisano zgoraj, velika večina prodaje industrije Unije obsega osnovne izdelke primerljive kakovosti. |
| --- | --- |

(190)

V sedanji preiskavi nihče od zainteresiranih strani ni imel vprašanj glede kakovosti izdelkov. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da se v povprečju kakovost, ki jo zagotavljajo neevropski proizvajalci, lahko šteje za primerljivo s tisto, ki jo zagotavljajo evropski proizvajalci (12), in da stranke s posebnimi zahtevami ne morejo kupovati v Aziji (13). Kot pa je opisano zgoraj, velika večina prodaje industrije Unije obsega osnovne izdelke primerljive kakovosti.

| (191) | Druge težave, ki nekaterim strankam preprečujejo, da bi kupovale uvožene hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla, so tudi daljši dobavni rok zaradi dolgotrajnega prevoza iz zadevnih držav in manj ugodni plačilni pogoji, ki jih nudijo proizvajalci v zadevnih državah. Vendar so te težave večinoma pomembne za stranke, ki kupujejo neposredno iz proizvodnega obrata, kar predstavlja le približno tretjino trga Unije. |
| --- | --- |

(191)

Druge težave, ki nekaterim strankam preprečujejo, da bi kupovale uvožene hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla, so tudi daljši dobavni rok zaradi dolgotrajnega prevoza iz zadevnih držav in manj ugodni plačilni pogoji, ki jih nudijo proizvajalci v zadevnih državah. Vendar so te težave večinoma pomembne za stranke, ki kupujejo neposredno iz proizvodnega obrata, kar predstavlja le približno tretjino trga Unije.

| (192) | Hkrati večina prodaje, ki je potekala prek storitvenih centrov za jeklarstvo, predstavlja približno dve tretjini trga Unije. Dejansko skoraj vsa prodaja iz zadevnih držav poteka prek neodvisnih storitvenih centrov, ki kupujejo tudi od industrije Unije. V tem primeru so plačilni pogoji distributerja pomembni za uporabnika. Ker ta prodaja običajno poteka iz distributerjevih zalog, ustrezni dobavni rok vključuje tudi čas, potreben, da se blago prepelje od distributerja k uporabniku. Zato na večino prodaje te težave ne vplivajo. |
| --- | --- |

(192)

Hkrati večina prodaje, ki je potekala prek storitvenih centrov za jeklarstvo, predstavlja približno dve tretjini trga Unije. Dejansko skoraj vsa prodaja iz zadevnih držav poteka prek neodvisnih storitvenih centrov, ki kupujejo tudi od industrije Unije. V tem primeru so plačilni pogoji distributerja pomembni za uporabnika. Ker ta prodaja običajno poteka iz distributerjevih zalog, ustrezni dobavni rok vključuje tudi čas, potreben, da se blago prepelje od distributerja k uporabniku. Zato na večino prodaje te težave ne vplivajo.

| (193) | Vendar na večino prodaje industrije Unije neposredno vpliva dampinški uvoz iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(193)

Vendar na večino prodaje industrije Unije neposredno vpliva dampinški uvoz iz zadevnih držav.

| (194) | Komisija je zato sklenila, da konkurenčni pogoji v Uniji niso mogli preprečiti, da bi dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(194)

Komisija je zato sklenila, da konkurenčni pogoji v Uniji niso mogli preprečiti, da bi dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil škodo industriji Unije.

5.4   Učinek cen surovin

| (195) | Zainteresirane strani so trdile, da je odločitev o nakupu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav ali podobnega izdelka, ki ga proizvede industrija Unije, odvisna od gibanja cen surovin, zlasti niklja. To je zato, ker izvozniki zaračunavajo enotno ceno, industrija Unije pa osnovno ceno, povečano za dodatno dajatev na zlitine. |
| --- | --- |

(195)

Zainteresirane strani so trdile, da je odločitev o nakupu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav ali podobnega izdelka, ki ga proizvede industrija Unije, odvisna od gibanja cen surovin, zlasti niklja. To je zato, ker izvozniki zaračunavajo enotno ceno, industrija Unije pa osnovno ceno, povečano za dodatno dajatev na zlitine.

| (196) | Zato bi bilo za uvoznike domnevno ugodneje, če bi kupovali iz zadevnih držav, kadar se cene surovin zvišajo (saj bodo cene industrije Unije popravljene navzgor, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene). Če pa se cene surovin znižajo, bi bilo za uvoznike domnevno manj ugodno kupovati iz zadevnih držav (saj se bodo cene industrije Unije znižale, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene). |
| --- | --- |

(196)

Zato bi bilo za uvoznike domnevno ugodneje, če bi kupovali iz zadevnih držav, kadar se cene surovin zvišajo (saj bodo cene industrije Unije popravljene navzgor, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene). Če pa se cene surovin znižajo, bi bilo za uvoznike domnevno manj ugodno kupovati iz zadevnih držav (saj se bodo cene industrije Unije znižale, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene).

| (197) | V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bil analiziran vpliv pričakovanega gibanja cen niklja na odločitve uvoznikov o nakupu (14). V sedanji preiskavi je bilo analizirano, ali je gibanje uvoza zares sledilo gibanju dejanskih cen niklja in prej opisanemu vzorcu. Cene niklja (15) so se znižale za 31 %, in sicer s 16 453 EUR/tono v letu 2010 na 11 327 EUR/tono v obdobju preiskave. Po trditvi zainteresiranih strani, ki je opisana v uvodni izjavi 196, bi se moral uvoz iz zadevnih držav zaradi znižanja cen niklja zmanjšati. Vendar je preiskava pokazala, da se je izvoz iz zadevnih držav kljub znatnemu znižanju cen niklja v istem obdobju povečal za 70 %, kot je opisano v uvodni izjavi 104. |
| --- | --- |

(197)

V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bil analiziran vpliv pričakovanega gibanja cen niklja na odločitve uvoznikov o nakupu (14). V sedanji preiskavi je bilo analizirano, ali je gibanje uvoza zares sledilo gibanju dejanskih cen niklja in prej opisanemu vzorcu. Cene niklja (15) so se znižale za 31 %, in sicer s 16 453 EUR/tono v letu 2010 na 11 327 EUR/tono v obdobju preiskave. Po trditvi zainteresiranih strani, ki je opisana v uvodni izjavi 196, bi se moral uvoz iz zadevnih držav zaradi znižanja cen niklja zmanjšati. Vendar je preiskava pokazala, da se je izvoz iz zadevnih držav kljub znatnemu znižanju cen niklja v istem obdobju povečal za 70 %, kot je opisano v uvodni izjavi 104.

| (198) | Medtem ko je gibanje cen surovin morda nekoliko vplivalo na gibanje obsega uvoza, so drugi dejavniki, kot je nizka raven cen proizvajalcev izvoznikov, očitno zelo prevladali nad tem vplivom. Zato se šteje, da gibanje cen niklja v obravnavanem obdobju ni trajno vplivalo na splošno naraščajoči trend dampinškega uvoza iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(198)

Medtem ko je gibanje cen surovin morda nekoliko vplivalo na gibanje obsega uvoza, so drugi dejavniki, kot je nizka raven cen proizvajalcev izvoznikov, očitno zelo prevladali nad tem vplivom. Zato se šteje, da gibanje cen niklja v obravnavanem obdobju ni trajno vplivalo na splošno naraščajoči trend dampinškega uvoza iz zadevnih držav.

5.5   Spremembe potrošniških navad

| (199) | V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da bi tako absolutna raven kot spremenljivost cen niklja utegnili zmanjšati privlačnost nerjavnega jekla kot materiala in povpraševanje usmeriti k nerjavnemu jeklu brez vsebnosti niklja (16). |
| --- | --- |

(199)

V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da bi tako absolutna raven kot spremenljivost cen niklja utegnili zmanjšati privlačnost nerjavnega jekla kot materiala in povpraševanje usmeriti k nerjavnemu jeklu brez vsebnosti niklja (16).

| (200) | Glede privlačnosti nerjavnega jekla kot materiala se je trdilo tudi, da številni trendi lahko vplivajo na zamenjavo nerjavnega jekla z drugimi materiali ali obratno, vključno s potrebo po uporabi lažjih materialov, npr. pri avtomobilih (negativen vpliv na nerjavno jeklo; nadomestitev jekla s kompoziti), krajšo življenjsko dobo izdelkov za široko porabo (negativen vpliv na nerjavno jeklo; uporaba cenejših materialov), večjo potrebo po čiščenju vode in proizvodnji zelene energije (pozitiven vpliv na nerjavno jeklo; težko nadomestljivo na številnih področjih uporabe) in gibanjem cen materialov, ki bi lahko bili konkurenčni (železova ruda, aluminij, baker) (17). |
| --- | --- |

(200)

Glede privlačnosti nerjavnega jekla kot materiala se je trdilo tudi, da številni trendi lahko vplivajo na zamenjavo nerjavnega jekla z drugimi materiali ali obratno, vključno s potrebo po uporabi lažjih materialov, npr. pri avtomobilih (negativen vpliv na nerjavno jeklo; nadomestitev jekla s kompoziti), krajšo življenjsko dobo izdelkov za široko porabo (negativen vpliv na nerjavno jeklo; uporaba cenejših materialov), večjo potrebo po čiščenju vode in proizvodnji zelene energije (pozitiven vpliv na nerjavno jeklo; težko nadomestljivo na številnih področjih uporabe) in gibanjem cen materialov, ki bi lahko bili konkurenčni (železova ruda, aluminij, baker) (17).

| (201) | V zvezi s tem je sedanja preiskava potrdila ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu (18), da je povpraševanje po nerjavnem jeklu na splošno, zlasti pa po hladno valjanih ploščatih izdelkih iz nerjavnega jekla, precej neprožno. Potrošnja se je večinoma povečala med letoma 2010 in 2011, ko so se cene višale. V obdobju nižanja cen, tj. od leta 2011 do obdobja preiskave, je bila potrošnja stabilna in se je povečala za samo 1 %. Zato zamenjava nerjavnega jekla z drugimi materiali in obratno, vključno s prej navedenimi dejavniki, ni imela izmerljivega vpliva na skupno potrošnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(201)

V zvezi s tem je sedanja preiskava potrdila ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu (18), da je povpraševanje po nerjavnem jeklu na splošno, zlasti pa po hladno valjanih ploščatih izdelkih iz nerjavnega jekla, precej neprožno. Potrošnja se je večinoma povečala med letoma 2010 in 2011, ko so se cene višale. V obdobju nižanja cen, tj. od leta 2011 do obdobja preiskave, je bila potrošnja stabilna in se je povečala za samo 1 %. Zato zamenjava nerjavnega jekla z drugimi materiali in obratno, vključno s prej navedenimi dejavniki, ni imela izmerljivega vpliva na skupno potrošnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla.

| (202) | Kar zadeva premik povpraševanja k vrstam nerjavnega jekla brez vsebnosti niklja, ki so prav tako podobni izdelek, podrobna analiza prodajnih transakcij, o katerih so poročali vzorčeni proizvajalci Unije, potrjuje ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu. |
| --- | --- |

(202)

Kar zadeva premik povpraševanja k vrstam nerjavnega jekla brez vsebnosti niklja, ki so prav tako podobni izdelek, podrobna analiza prodajnih transakcij, o katerih so poročali vzorčeni proizvajalci Unije, potrjuje ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu.

| (203) | Kot pa je opisano v uvodni izjavi 138, so cene, ki jih zaračunava industrija Unije, neposredno vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin. Premik povpraševanja od ene vrste jekla k drugi tako ni izrazito vplival na uspešnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(203)

Kot pa je opisano v uvodni izjavi 138, so cene, ki jih zaračunava industrija Unije, neposredno vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin. Premik povpraševanja od ene vrste jekla k drugi tako ni izrazito vplival na uspešnost industrije Unije.

| (204) | Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da spremembe potrošniških navad niso negativno vplivale na uspešnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(204)

Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da spremembe potrošniških navad niso negativno vplivale na uspešnost industrije Unije.

5.6   Sklep o vzročni zvezi

| (205) | Dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav se je v času, ko se je večina dejavnikov škode industrije Unije (proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, prodajne cene, stroški dela, dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb) zmanjšala, povečal v absolutnem in relativnem smislu v primerjavi s potrošnjo v Uniji. Dampinški uvoz iz zadevnih držav je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(205)

Dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav se je v času, ko se je večina dejavnikov škode industrije Unije (proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, prodajne cene, stroški dela, dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb) zmanjšala, povečal v absolutnem in relativnem smislu v primerjavi s potrošnjo v Uniji. Dampinški uvoz iz zadevnih držav je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6–11,3 %.

| (206) | Drugi dejavniki, kot so stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji na trgu Unije, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejavniki, kot sta uvoz iz tretjih držav in izvoz industrije Unije, so morda prispevali k škodi, vendar v zelo omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(206)

Drugi dejavniki, kot so stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji na trgu Unije, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejavniki, kot sta uvoz iz tretjih držav in izvoz industrije Unije, so morda prispevali k škodi, vendar v zelo omejenem obsegu.

| (207) | Na podlagi navedenega je Komisija začasno sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevnih držav in da drugi posamično upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v negotovem finančnem položaju industrije Unije ter upadu proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti in tržnega deleža. |
| --- | --- |

(207)

Na podlagi navedenega je Komisija začasno sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevnih držav in da drugi posamično upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v negotovem finančnem položaju industrije Unije ter upadu proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti in tržnega deleža.

| (208) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Drug uvoz, izvoz industrije Unije, stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji so zelo omejeno ali sploh niso vplivali na negativno gibanje industrije Unije, kot se kaže v njenem finančnem položaju, proizvodnji in tržnem deležu. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Drug uvoz, izvoz industrije Unije, stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji so zelo omejeno ali sploh niso vplivali na negativno gibanje industrije Unije, kot se kaže v njenem finančnem položaju, proizvodnji in tržnem deležu.

6.   INTERES UNIJE

| (209) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(209)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

6.1   Interes industrije Unije

| (210) | Večina proizvajalcev industrije Unije se strinja z uvedbo ukrepov. Največji proizvajalec Unije ni sodeloval v preiskavi in ni nasprotoval pritožbi. Šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji, je sodelovalo v preiskavi in se strinjalo s pritožbo. |
| --- | --- |

(210)

Večina proizvajalcev industrije Unije se strinja z uvedbo ukrepov. Največji proizvajalec Unije ni sodeloval v preiskavi in ni nasprotoval pritožbi. Šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji, je sodelovalo v preiskavi in se strinjalo s pritožbo.

| (211) | Industrija Unije je utrpela znatno škodo. Vsi finančni kazalniki (dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb) so bili v celotnem obravnavanem obdobju večinoma negativni. Drugi kazalniki, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost in tržni delež, so se v celotnem obravnavanem obdobju gibali negativno. Industrija Unije je komaj ohranila nizek obseg prodaje po krizi in ni mogla izkoristiti rasti trga. |
| --- | --- |

(211)

Industrija Unije je utrpela znatno škodo. Vsi finančni kazalniki (dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb) so bili v celotnem obravnavanem obdobju večinoma negativni. Drugi kazalniki, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost in tržni delež, so se v celotnem obravnavanem obdobju gibali negativno. Industrija Unije je komaj ohranila nizek obseg prodaje po krizi in ni mogla izkoristiti rasti trga.

| (212) | Če se ukrepi ne uvedejo, bo dampinški uvoz iz zadevnih držav še naprej silil industrijo Unije v prodajo po cenah, ki ustvarjajo izgubo. Tako kopičenje dodatnih izgub bo nadalje poslabšalo njen položaj. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi uvedejo. |
| --- | --- |

(212)

Če se ukrepi ne uvedejo, bo dampinški uvoz iz zadevnih držav še naprej silil industrijo Unije v prodajo po cenah, ki ustvarjajo izgubo. Tako kopičenje dodatnih izgub bo nadalje poslabšalo njen položaj. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi uvedejo.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in distributerjev

| (213) | Uvozniki in distributerji (vključno s storitvenimi centri za jeklarstvo) so bili v tej preiskavi zelo dejavni. Javilo se je 31 uvoznikov in distributerjev, ki so nasprotovali uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(213)

Uvozniki in distributerji (vključno s storitvenimi centri za jeklarstvo) so bili v tej preiskavi zelo dejavni. Javilo se je 31 uvoznikov in distributerjev, ki so nasprotovali uvedbi ukrepov.

| (214) | Trdili so, da bodo njihovi možni viri oskrbe z uvedbo ukrepov omejeni. Po njihovem mnenju bi se jim z uvedbo ukrepov onemogočilo pridobivanje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK in Tajvana. |
| --- | --- |

(214)

Trdili so, da bodo njihovi možni viri oskrbe z uvedbo ukrepov omejeni. Po njihovem mnenju bi se jim z uvedbo ukrepov onemogočilo pridobivanje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK in Tajvana.

| (215) | Vendar je preiskava pokazala, da vsi uvozniki in distributerji kupujejo od različnih virov, vključno z industrijo Unije, zadevnimi državami in drugimi tretjimi državami. Zato so le nekoliko odvisni od oskrbe iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(215)

Vendar je preiskava pokazala, da vsi uvozniki in distributerji kupujejo od različnih virov, vključno z industrijo Unije, zadevnimi državami in drugimi tretjimi državami. Zato so le nekoliko odvisni od oskrbe iz zadevnih držav.

| (216) | Te strani lahko od industrije Unije in drugih držav, ki niso predmet preiskave (npr. Indije, Južne Afrike, Južne Koreje ali ZDA) in imajo 11-odstoten kumulativni tržni delež, še naprej kupujejo hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla. Zato sta industrija Unije in uvoz iz drugih tretjih držav verodostojni alternativi kitajskemu in tajvanskemu uvozu. |
| --- | --- |

(216)

Te strani lahko od industrije Unije in drugih držav, ki niso predmet preiskave (npr. Indije, Južne Afrike, Južne Koreje ali ZDA) in imajo 11-odstoten kumulativni tržni delež, še naprej kupujejo hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla. Zato sta industrija Unije in uvoz iz drugih tretjih držav verodostojni alternativi kitajskemu in tajvanskemu uvozu.

| (217) | Iz tega razloga je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov lahko le malo negativno vpliva na položaj nepovezanih uvoznikov in distributerjev. |
| --- | --- |

(217)

Iz tega razloga je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov lahko le malo negativno vpliva na položaj nepovezanih uvoznikov in distributerjev.

6.3   Interes uporabnikov

| (218) | Številne zainteresirane strani, vključno s proizvajalci izvozniki in distributerji, so izrazile pomisleke glede možnih negativnih učinkov ukrepov na uporabnike. Uporabniki takih pomislekov niso imeli. Stopnja njihovega sodelovanja je bila v tem primeru zelo nizka. Mnenje je izrazilo šest uporabnikov (vključno s skupino štirih družb), od katerih je le eden nasprotoval uvedbi ukrepov. Drugi uporabniki in njihova združenja niso sodelovali ali pa so se izrecno vzdržali mnenja. |
| --- | --- |

(218)

Številne zainteresirane strani, vključno s proizvajalci izvozniki in distributerji, so izrazile pomisleke glede možnih negativnih učinkov ukrepov na uporabnike. Uporabniki takih pomislekov niso imeli. Stopnja njihovega sodelovanja je bila v tem primeru zelo nizka. Mnenje je izrazilo šest uporabnikov (vključno s skupino štirih družb), od katerih je le eden nasprotoval uvedbi ukrepov. Drugi uporabniki in njihova združenja niso sodelovali ali pa so se izrecno vzdržali mnenja.

| (219) | Zato je začasno sklenjeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom uporabnikov. |
| --- | --- |

(219)

Zato je začasno sklenjeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom uporabnikov.

6.4   Pomisleki glede konkurence

| (220) | Komisija je v sklepu glede združitve družbe Outokumpu ugotovila, da bi predlagana združitev družb Outokumpu in Inoxum zaradi neusklajenih učinkov, ki bi jih povzročila, verjetno znatno ovirala učinkovito konkurenco in omogočila, da bi hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla prevzeli vodilni položaj na trgu Evropskega gospodarskega prostora (EGP) (19). Da bi se ta ovira preprečila, se je Komisija strinjala, da odsvojitveni sveženj, vključno z družbo AST, zadostuje za odpravo pomislekov glede konkurence (20). Z rešitvijo, ki jo je sprejela Komisija, se je dejansko ohranilo število srednje velikih proizvajalcev Unije, tj. štiri. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je v sklepu glede združitve družbe Outokumpu ugotovila, da bi predlagana združitev družb Outokumpu in Inoxum zaradi neusklajenih učinkov, ki bi jih povzročila, verjetno znatno ovirala učinkovito konkurenco in omogočila, da bi hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla prevzeli vodilni položaj na trgu Evropskega gospodarskega prostora (EGP) (19). Da bi se ta ovira preprečila, se je Komisija strinjala, da odsvojitveni sveženj, vključno z družbo AST, zadostuje za odpravo pomislekov glede konkurence (20). Z rešitvijo, ki jo je sprejela Komisija, se je dejansko ohranilo število srednje velikih proizvajalcev Unije, tj. štiri.

| (221) | Ta rešitev se je že izvedla in zdaj deluje v celoti. Poleg tega se z uvedbo protidampinških ukrepov ne zmanjša število srednje velikih proizvajalcev Unije. Zato je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov ne zmanjšuje ali odpravlja učinka obveznosti, ki jih je Komisija sprejela v sklepu glede združitve družbe Outokumpu. |
| --- | --- |

(221)

Ta rešitev se je že izvedla in zdaj deluje v celoti. Poleg tega se z uvedbo protidampinških ukrepov ne zmanjša število srednje velikih proizvajalcev Unije. Zato je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov ne zmanjšuje ali odpravlja učinka obveznosti, ki jih je Komisija sprejela v sklepu glede združitve družbe Outokumpu.

6.5   Sklep o interesu Unije

| (222) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(222)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana ne bi bila v interesu Unije.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (223) | Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(223)

Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1   Stopnja odprave škode (stopnja škode)

| (224) | Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(224)

Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (225) | Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(225)

Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.

| (226) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer med letoma 2010 in 2013, negativna. Na predhodni leti 2008 in 2009 je vplival upad povpraševanja med svetovno gospodarsko krizo, zato se dobiček v teh letih ne more šteti za dobiček, dosežen pod normalnimi konkurenčnimi pogoji. Kot je opisano v uvodni izjavi 134, medtem ko je bil v okviru predhodne preiskave začasno ugotovljen damping za leto 2007, ni bilo mogoče vzpostaviti dejanske povezave med tem uvozom in položajem industrije Unije. V ta namen je bil ciljni dobiček določen na 8,1 %, kar je predstavljalo dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla v letu 2007. To je bilo zadnje reprezentativno leto z normalnimi konkurenčnimi pogoji pred upadom povpraševanja v letih 2008 in 2009. Velikost trga v letu 2013 je dejansko skoraj dosegla stopnjo potrošnje iz leta 2007. |
| --- | --- |

(226)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer med letoma 2010 in 2013, negativna. Na predhodni leti 2008 in 2009 je vplival upad povpraševanja med svetovno gospodarsko krizo, zato se dobiček v teh letih ne more šteti za dobiček, dosežen pod normalnimi konkurenčnimi pogoji. Kot je opisano v uvodni izjavi 134, medtem ko je bil v okviru predhodne preiskave začasno ugotovljen damping za leto 2007, ni bilo mogoče vzpostaviti dejanske povezave med tem uvozom in položajem industrije Unije. V ta namen je bil ciljni dobiček določen na 8,1 %, kar je predstavljalo dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla v letu 2007. To je bilo zadnje reprezentativno leto z normalnimi konkurenčnimi pogoji pred upadom povpraševanja v letih 2008 in 2009. Velikost trga v letu 2013 je dejansko skoraj dosegla stopnjo potrošnje iz leta 2007.

| (227) | Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka tako, da je od prodajnih cen Unije odvzela dejansko izgubo v obdobju preiskave in dodala prej navedeno stopnjo dobička v višini 8,1 %. |
| --- | --- |

(227)

Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka tako, da je od prodajnih cen Unije odvzela dejansko izgubo v obdobju preiskave in dodala prej navedeno stopnjo dobička v višini 8,1 %.

| (228) | Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav določila stopnjo odprave škode, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(228)

Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav določila stopnjo odprave škode, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (229) | Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot dampinška stopnja za te družbe (glej uvodne izjave 57, 60, 85 in 88). |
| --- | --- |

(229)

Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot dampinška stopnja za te družbe (glej uvodne izjave 57, 60, 85 in 88).

7.2   Začasni ukrepi

| (230) | Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino stopenj dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode. |
| --- | --- |

(230)

Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino stopenj dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode.

| (231) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana zaradi možne uporabe katerih koli protidampinških in izravnalnih ukrepov za nazaj v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 16(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (21) („osnovna protisubvencijska uredba“). |
| --- | --- |

(231)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana zaradi možne uporabe katerih koli protidampinških in izravnalnih ukrepov za nazaj v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 16(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (21) („osnovna protisubvencijska uredba“).

| (232) | V zvezi s to protidampinško preiskavo in glede na navedene ugotovitve bi bilo treba v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe registracijo uvoza za namene protidampinške preiskave ukiniti. |
| --- | --- |

(232)

V zvezi s to protidampinško preiskavo in glede na navedene ugotovitve bi bilo treba v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe registracijo uvoza za namene protidampinške preiskave ukiniti.

| (233) | Kar zadeva vzporedno protisubvencijsko preiskavo (glej uvodno izjavo 3), bi bilo treba v skladu s členom 24(5) osnovne protisubvencijske uredbe registracijo uvoza iz LRK nadaljevati. |
| --- | --- |

(233)

Kar zadeva vzporedno protisubvencijsko preiskavo (glej uvodno izjavo 3), bi bilo treba v skladu s členom 24(5) osnovne protisubvencijske uredbe registracijo uvoza iz LRK nadaljevati.

| (234) | V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(234)

V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.

| (235) | Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:









  Država | Družba | Stopnja dampinga
  (%) | Stopnja škode
  (%) | Začasna protidampinška dajatev
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Druge sodelujoče družbe | 30,0 | 24,5 | 24,5 |
| Vse druge družbe | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 | 23,9 | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Yieh United Steel Corporation | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Druge sodelujoče družbe | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Vse druge družbe | 12,0 | 23,9 | 12,0 |

(235)

Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Stopnja dampinga

(%)

Stopnja škode

(%)

Začasna protidampinška dajatev

(%)

LRK

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

29,2

24,3

24,3

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

24,3

24,3

Druge sodelujoče družbe

30,0

24,5

24,5

Vse druge družbe

34,9

25,2

25,2

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

23,9

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

10,9

22,9

10,9

Yieh United Steel Corporation

10,9

22,9

10,9

Druge sodelujoče družbe

10,9

22,9

10,9

Vse druge družbe

12,0

23,9

12,0

| (236) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevnih državah in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(236)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevnih državah in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

| (237) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (22). Vsebovati mora vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(237)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (22). Vsebovati mora vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

| (238) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško stopnjo dajatev za „vse druge družbe“ uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi in za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(238)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško stopnjo dajatev za „vse druge družbe“ uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi in za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

| (239) | Od 26. marca 2015 začasna protidampinška dajatev zagotavlja zaščito proti dampinškemu uvozu. Zato za zaščito proti dampinškemu uvozu registracija uvoza ni več potrebna. Člen 1(1) Uredbe (EU) št. 1331/2014 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(239)

Od 26. marca 2015 začasna protidampinška dajatev zagotavlja zaščito proti dampinškemu uvozu. Zato za zaščito proti dampinškemu uvozu registracija uvoza ni več potrebna. Člen 1(1) Uredbe (EU) št. 1331/2014 je treba zato ustrezno spremeniti.

8.   KONČNE DOLOČBE

| (240) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(240)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (241) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasne dajatve so začasne in jih bo treba v dokončni fazi preiskave morda spremeniti – |
| --- | --- |

(241)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasne dajatve so začasne in jih bo treba v dokončni fazi preiskave morda spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai | 25,2 | C022 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo | 25,2 | C023 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City | 24,3 | C024 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City | 24,3 | C025 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge I | 24,5 | |
| Vse druge družbe | 25,2 | C999 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City | 12,0 | C030 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City | 10,9 | C031 |
| Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City | 10,9 | C032 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge II | 10,9 | |
| Vse druge družbe | 12,0 | C999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai

25,2

C022

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo

25,2

C023

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City

24,3

C024

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City

24,3

C025

Druge sodelujoče družbe iz Priloge I

24,5

Vse druge družbe

25,2

C999

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City

12,0

C030

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City

10,9

C031

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City

10,9

C032

Druge sodelujoče družbe iz Priloge II

10,9

Vse druge družbe

12,0

C999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

| (a) | zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; in |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; in

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Člen 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1331/2014 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Carinskim organom se odreja, da v skladu s členom 24(5) Uredbe (ES) št. 597/2009 sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza v Unijo ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.“

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 196, 26.6.2014, str. 9.

2

(3)  UL C 267, 14.8.2014, str. 17.

3

(4)  UL L 359, 16.12.2014, str. 90.

4

(5)  COMP/M.6471.

5

(6)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajvana (UL C 29, 1.2.2008, str. 13).

6

(7)  Odločba Komisije 2009/327/ES z dne 16. aprila 2009 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajvana (UL L 98, 17.4.2009, str. 39).

7

(8)  Najobičajnejša izdelka sta izdelka vrste 304 in 304L, ki sta med seboj tesno povezana in predstavljata več kot 50 % prodaje industrije Unije.

8

(9)  Outokumpu Annual Report 2013 (Letno poročilo družbe Outokumpu za leto 2013), str. 11 (diagram).

9

(10)  Sklep Komisije z dne 7. novembra 2012 o združljivosti koncentracije z notranjim trgom in Sporazumom EGP, naslovljen na: Outokumpu OYJ (Zadeva COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM).

10

(11)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (587).

11

(12)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (546).

12

(13)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (550).

13

(14)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (567).

14

(15)  Nikelj, stopnja taljenja, promptna cena na londonski borzi kovin, evropska pristanišča CIF, EUR na metrično tono. Vir: Svetovna banka.

15

(16)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (96).

16

(17)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (97).

17

(18)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (98).

18

(19)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (883).

19

(20)  Sklep glede združitve družbe Outokumpu, odstavek (1 296).

20

(21)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

21

(22)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

22

---

PRILOGA I

Sodelujoči proizvajalci izvozniki na Kitajskem, ki niso vključeni v vzorec

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo | C027 |
| Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City | C029 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo

C027

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City

C029

---

PRILOGA II

Sodelujoči proizvajalci izvozniki na Tajvanu, ki niso vključeni v vzorec

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Tajvan | Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan City | C033 |
| Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City | C034 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Tajvan

Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan City

C033

Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City

C034

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/502

z dne 24. marca 2015

o izdaji dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kot krmni dodatek za krave molznice (imetnik dovoljenja Micro Bio-System Ltd)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kot krmni dodatek za krave molznice ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kot krmni dodatek za krave molznice ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 11. septembra 2014 (2) navedla, da pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ter na okolje. Prav tako je navedla, da dodatek lahko izboljša proizvodnjo mleka krav molznic. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 11. septembra 2014 (2) navedla, da pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ter na okolje. Prav tako je navedla, da dodatek lahko izboljša proizvodnjo mleka krav molznic. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravka iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravka iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „stabilizatorji mikroflore“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(9):3830.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore |
| 4b1871 | Micron Bio-Systems Ltd | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 | Sestava dodatka

  Pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 z vsebnostjo najmanj:
  1 × 1010 CFU/g dodatka v trdni obliki

  Lastnosti aktivne snovi


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

  Analitska metoda
   (1)

  Identifikacija: verižna reakcija s polimerazo (PCR)






  — | Metoda štetja: metoda razlitja na plošči z uporabo dekstroznega kloramfenikola iz ekstrakta kvasovk (CGYE) agar – EN 15789 |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore

4b1871

Micron Bio-Systems Ltd

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Sestava dodatka

Pripravek iz Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 z vsebnostjo najmanj:

1 × 1010 CFU/g dodatka v trdni obliki

Lastnosti aktivne snovi

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Analitska metoda
   (1)

Identifikacija: verižna reakcija s polimerazo (PCR)

—

Metoda štetja: metoda razlitja na plošči z uporabo dekstroznega kloramfenikola iz ekstrakta kvasovk (CGYE) agar – EN 15789

Krave molznice

—

4,4 × 108

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Priporočeni odmerek dodatka: 1 × 1010 CFU/glavo/dan. |
| --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek dodatka: 1 × 1010 CFU/glavo/dan.

| 3. | Zaradi varnosti je treba pri ravnanju uporabljati zaščito za dihala in kožo. |
| --- | --- |

3.

Zaradi varnosti je treba pri ravnanju uporabljati zaščito za dihala in kožo.

14. april 2025

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Evropske unije za krmne dodatke: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 79/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 79/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/503

z dne 24. marca 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 91,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 176,1 |
| TR | 162,7 |
| ZZ | 181,6 |
| 0709 93 10 | MA | 113,3 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 71,5 |
| MA | 53,7 |
| TN | 54,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | TR | 46,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 92,5 |
| CL | 78,4 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 218,4 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 105,4 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 133,1 |
| ZZ | 120,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

91,6

TR

115,6

ZZ

103,6

0707 00 05

JO

206,0

MA

176,1

TR

162,7

ZZ

181,6

0709 93 10

MA

113,3

TR

162,2

ZZ

137,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

71,5

MA

53,7

TN

54,3

TR

70,2

ZZ

58,9

0805 50 10

TR

46,6

ZZ

46,6

0808 10 80

AR

94,0

BR

92,5

CL

78,4

CN

105,5

MK

25,2

US

218,4

ZA

123,7

ZZ

105,4

0808 30 90

AR

108,8

CL

139,2

CN

102,1

ZA

133,1

ZZ

120,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---