# Europeiska unionens C 121/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 121 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången15 april 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 121

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången15 april 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande akter |
| | REVISIONSRÄTTEN |
| 2015/C 121/01 | Yttrande nr 4/2015
  (i enlighet med artikel 287.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)
  över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande akter

REVISIONSRÄTTEN

2015/C 121/01

Yttrande nr 4/2015
  (i enlighet med artikel 287.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)
  över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013

(i enlighet med artikel 287.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)

1

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande akter

REVISIONSRÄTTEN

| 15.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 121/1

---

YTTRANDE nr 4/2015

(i enlighet med artikel 287.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)

över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013

(2015/C 121/01)

INNEHÅLL

| | Punkt | Sida |
| --- | --- | --- |
| I. | INLEDNING |

Punkt

Sida

I.

INLEDNING

1–4

3

En investeringsplan för Europa

1–4

3

| II. | ALLMÄNNA KOMMENTARER |
| --- | --- |

II.

ALLMÄNNA KOMMENTARER

5–26

4

Efsis förvaltningsstruktur

6–8

4

Rättslig ram

9–12

4

Kommissionens ansvarighet

13–16

5

Europeiska revisionsrättens revisionsuppdrag

17–20

6

Finansiella förpliktelser avseende de offentliga finanserna

21–24

6

Halvtidsöversyn/revidering av den fleråriga budgetramen

25–26

7

| III. | SÄRSKILDA KOMMENTARER |
| --- | --- |

III.

SÄRSKILDA KOMMENTARER

27–45

7

Artikel 1.1 – Kapacitet att bära risker

28

8

Artikel 2.2 – Europeiskt centrum för investeringsrådgivning

29–31

8

Artikel 5.3 – EIB:s utgifter

32

8

Artikel 5.4 – Medfinansiering av de europeiska struktur- och investeringsfonderna

33

8

Artikel 7.2 – Tillhandahållande av en heltäckande garanti

34

8

Artikel 8 – EU-garantifonden

35–37

8

Artikel 10 – Rapportering och redovisning

38–41

9

Artikel 12 – Utvärdering och översyn

42–43

9

Artikel 13 – Öppenhet och offentliggörande av information

44

9

Artikel 20 – Övergångsbestämmelse

45

9

BILAGA – Förkortningar och referenser

10

EUROPEISKA UNIONENS REVISIONSRÄTT HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 13.2 och 17.1,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 172, 173, 175 tredje stycket, 182.1, 287.4, 317–319 och 322.1,

med beaktande av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget), särskilt artikel 106a,

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (1).

I.   INLEDNING

En investeringsplan för Europa

| 1. | Som en reaktion på nedgången i investeringar sedan 2007 lanserade kommissionen i november 2014 en ”investeringsplan för Europa” (nedan kallad planen) (2). Den interventionslogik som ligger till grund för planen är att ”Europa [har] stora investeringsbehov och ekonomiskt bärkraftiga projekt i behov av finansiering. Utmaningen är att använda sparmedlen och den finansiella likviditeten på ett produktivt sätt för att stödja hållbara jobb och tillväxt i Europa” (3). Planen ska inte belasta de nationella offentliga finanserna eller skapa nya skulder. När planen har genomförts fullt ut förväntar sig kommissionen att mellan 1 och 1,3 miljoner nya arbetstillfällen skapas under de närmaste tre åren. |
| --- | --- |

1.

Som en reaktion på nedgången i investeringar sedan 2007 lanserade kommissionen i november 2014 en ”investeringsplan för Europa” (nedan kallad planen) (2). Den interventionslogik som ligger till grund för planen är att ”Europa [har] stora investeringsbehov och ekonomiskt bärkraftiga projekt i behov av finansiering. Utmaningen är att använda sparmedlen och den finansiella likviditeten på ett produktivt sätt för att stödja hållbara jobb och tillväxt i Europa” (3). Planen ska inte belasta de nationella offentliga finanserna eller skapa nya skulder. När planen har genomförts fullt ut förväntar sig kommissionen att mellan 1 och 1,3 miljoner nya arbetstillfällen skapas under de närmaste tre åren.

| 2. | Planen är uppbyggd kring tre huvudsakliga delmål (se diagrammet):






  — | Inrätta en ny europeisk fond för strategiska investeringar (Efsi) som ska mobilisera minst 315 miljarder euro i ytterligare (främst långsiktiga) investeringar de kommande tre åren (2015–2017). |
| --- | --- | --- |

2.

Planen är uppbyggd kring tre huvudsakliga delmål (se diagrammet):

—

Inrätta en ny europeisk fond för strategiska investeringar (Efsi) som ska mobilisera minst 315 miljarder euro i ytterligare (främst långsiktiga) investeringar de kommande tre åren (2015–2017).

| — | Upprätta en förteckning över projekt som är kopplad till ett stödprogram för att rikta investeringarna dit där de behövs mest. |
| --- | --- |

—

Upprätta en förteckning över projekt som är kopplad till ett stödprogram för att rikta investeringarna dit där de behövs mest.

| — | Upprätta en färdplan för att göra Europa mer attraktivt för investeringar och få bort flaskhalsar i lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Upprätta en färdplan för att göra Europa mer attraktivt för investeringar och få bort flaskhalsar i lagstiftningen.

Diagram

En investeringsplan för Europa

Källa: COM(2014) 903 final, s. 5.

| 3. | Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (nedan kallat förslaget) utgör den rättsliga ramen och tillhandahåller budgetanslag för de första två delmålen i planen (4). |
| --- | --- |

3.

Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 (nedan kallat förslaget) utgör den rättsliga ramen och tillhandahåller budgetanslag för de första två delmålen i planen (4).

| 4. | Efsi kommer att inrättas inom Europeiska investeringsbanken (EIB) som en förvaltningsfond (5) med obegränsad varaktighet för att finansiera mer riskfyllda delar av projekt. En garanti på upp till 16 miljarder euro (6) ska kompensera för den ytterligare risk som EIB tar. Garantin kommer att uppbackas av EU-budgeten med medel från de marginaler som finns i EU-budgeten (2 miljarder euro), Fonden för ett sammanlänkat Europa (3,3 miljarder euro) och Horisont 2020-programmet (2,7 miljarder euro) till ett totalt belopp av 8 miljarder euro. EIB ska anslå 5 miljarder euro. Medlemsstaterna kan bidra till Efsi antingen på riskbärande nivå (genom att komplettera befintliga bidrag), via en investeringsplattform eller genom att medfinansiera särskilda projekt och verksamheter. |
| --- | --- |

4.

Efsi kommer att inrättas inom Europeiska investeringsbanken (EIB) som en förvaltningsfond (5) med obegränsad varaktighet för att finansiera mer riskfyllda delar av projekt. En garanti på upp till 16 miljarder euro (6) ska kompensera för den ytterligare risk som EIB tar. Garantin kommer att uppbackas av EU-budgeten med medel från de marginaler som finns i EU-budgeten (2 miljarder euro), Fonden för ett sammanlänkat Europa (3,3 miljarder euro) och Horisont 2020-programmet (2,7 miljarder euro) till ett totalt belopp av 8 miljarder euro. EIB ska anslå 5 miljarder euro. Medlemsstaterna kan bidra till Efsi antingen på riskbärande nivå (genom att komplettera befintliga bidrag), via en investeringsplattform eller genom att medfinansiera särskilda projekt och verksamheter.

II.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

| 5. | Kommentarerna i följande punkter hänför sig till förslaget. Revisionsrätten står till rådets och Europaparlamentets förfogande och kan ge ytterligare input inom ramen för den pågående lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Kommentarerna i följande punkter hänför sig till förslaget. Revisionsrätten står till rådets och Europaparlamentets förfogande och kan ge ytterligare input inom ramen för den pågående lagstiftningsprocessen.

Efsis förvaltningsstruktur

| 6. | Trots att Efsis rättsliga ställning inte anges i förslaget har den en egen förvaltningsstruktur. En styrelse ska bestämma den strategiska inriktningen, den strategiska tilldelningen av tillgångar samt de operativa strategierna och förfarandena, inbegripet investeringsstrategierna för projekt som Efsi kan stödja och Efsis riskprofil. Medlemsskap i styrelsen ska stå i proportion till bidragen men beslut ska fattas i samförstånd. Både kommissionen och EIB ska ha vetorätt om och när nya bidragsgivare ansluter sig. |
| --- | --- |

6.

Trots att Efsis rättsliga ställning inte anges i förslaget har den en egen förvaltningsstruktur. En styrelse ska bestämma den strategiska inriktningen, den strategiska tilldelningen av tillgångar samt de operativa strategierna och förfarandena, inbegripet investeringsstrategierna för projekt som Efsi kan stödja och Efsis riskprofil. Medlemsskap i styrelsen ska stå i proportion till bidragen men beslut ska fattas i samförstånd. Både kommissionen och EIB ska ha vetorätt om och när nya bidragsgivare ansluter sig.

| 7. | Utifrån de investeringsstrategier och riktlinjer som styrelsen fastställer ska projekt som har rätt till stöd från EU-garantin väljas ut av en oberoende investeringskommitté på grundval av sina egna meriter, utan någon sektorsvis eller geografiskt på förhand fastställd tilldelning. Det krävs en positiv bedömning från investeringskommittén för att ett projekt ska få stöd av Efsi. Det faktiska beslutet om att finansiera Efsi-projekt ska dock fattas av EIB:s styrande organ efter samråd med kommissionen i enlighet med EIB:s stadga och interna förfaranden (7). |
| --- | --- |

7.

Utifrån de investeringsstrategier och riktlinjer som styrelsen fastställer ska projekt som har rätt till stöd från EU-garantin väljas ut av en oberoende investeringskommitté på grundval av sina egna meriter, utan någon sektorsvis eller geografiskt på förhand fastställd tilldelning. Det krävs en positiv bedömning från investeringskommittén för att ett projekt ska få stöd av Efsi. Det faktiska beslutet om att finansiera Efsi-projekt ska dock fattas av EIB:s styrande organ efter samråd med kommissionen i enlighet med EIB:s stadga och interna förfaranden (7).

| 8. | I förslaget anges att EIB:s finansierings- och investeringstransaktioner som omfattas av EU-garantin medför en icke försumbar finansiell risk och att sannolikheten är påtaglig att anspråk görs på garantin (8), men EU-budgetens majoritetsinnehav i Efsi återspeglas inte i dess förvaltningsstruktur. Förvaltningsstrukturen bygger på ett dubbelt system. Kommissionen kommer bara att ha direkt ansvar för förvaltningen av medlen i EU-garantin medan EIB:s styrande organ kommer att ansvara för den faktiska investeringen av medlen. |
| --- | --- |

8.

I förslaget anges att EIB:s finansierings- och investeringstransaktioner som omfattas av EU-garantin medför en icke försumbar finansiell risk och att sannolikheten är påtaglig att anspråk görs på garantin (8), men EU-budgetens majoritetsinnehav i Efsi återspeglas inte i dess förvaltningsstruktur. Förvaltningsstrukturen bygger på ett dubbelt system. Kommissionen kommer bara att ha direkt ansvar för förvaltningen av medlen i EU-garantin medan EIB:s styrande organ kommer att ansvara för den faktiska investeringen av medlen.

Rättslig ram

| 9. | I förslaget överlåter man åt kommissionen och EIB att ingå ett framtida avtal om väsentliga aspekter, såsom inrättandet av Efsi som ett separat garantiinstrument på ett separat konto förvaltat av EIB, förvaltnings- och internrevisionsarrangemang samt bedömningen av dess resultat. Avtalsvillkoren kommer att få stor betydelse för tillhandahållandet och användningen av EU-garantin. |
| --- | --- |

9.

I förslaget överlåter man åt kommissionen och EIB att ingå ett framtida avtal om väsentliga aspekter, såsom inrättandet av Efsi som ett separat garantiinstrument på ett separat konto förvaltat av EIB, förvaltnings- och internrevisionsarrangemang samt bedömningen av dess resultat. Avtalsvillkoren kommer att få stor betydelse för tillhandahållandet och användningen av EU-garantin.

| 10. | Trots att budgetförordningen (9) utgör den rättsliga ramen för genomförandet av EU-budgeten (artikel 317 i EUF-fördraget) och EU ska tillhandahålla merparten av Efsi-medlen kommer budgetförordningens särskilda bestämmelser inte att gälla för EU-garantin till EIB och garantifonden (10). Trots att dessa bestämmelser har införts för att ett antal brister i användningen av finansieringsinstrument ska åtgärdas (11) ges ingen ordentlig förklaring till varför de inte ska gälla (12). Det hade varit bra att veta om budgetförordningen ses som ett hinder för att locka privata investeringar. I så fall bör man dra mer generella slutsatser för andra liknande system. |
| --- | --- |

10.

Trots att budgetförordningen (9) utgör den rättsliga ramen för genomförandet av EU-budgeten (artikel 317 i EUF-fördraget) och EU ska tillhandahålla merparten av Efsi-medlen kommer budgetförordningens särskilda bestämmelser inte att gälla för EU-garantin till EIB och garantifonden (10). Trots att dessa bestämmelser har införts för att ett antal brister i användningen av finansieringsinstrument ska åtgärdas (11) ges ingen ordentlig förklaring till varför de inte ska gälla (12). Det hade varit bra att veta om budgetförordningen ses som ett hinder för att locka privata investeringar. I så fall bör man dra mer generella slutsatser för andra liknande system.

| 11. | Även om EIB:s egna regler ska gälla är det oklart i vilken utsträckning de reglerna kommer att garantera att grundläggande principer i budgetförordningen följs, till exempel en sund ekonomisk förvaltning, öppenhet, proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling, additionalitet, undvikande av snedvridning av konkurrensen och intresseöverensstämmelse mellan kommissionen och partnerfinansinstitutet. |
| --- | --- |

11.

Även om EIB:s egna regler ska gälla är det oklart i vilken utsträckning de reglerna kommer att garantera att grundläggande principer i budgetförordningen följs, till exempel en sund ekonomisk förvaltning, öppenhet, proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling, additionalitet, undvikande av snedvridning av konkurrensen och intresseöverensstämmelse mellan kommissionen och partnerfinansinstitutet.

| 12. | För att kryphål i lagstiftningen ska undvikas bör förvaltningen av EU:s finansieringsinstrument regleras av standardbestämmelser, något som främjar instrument som är samstämda på flera olika politikområden. Undantag till bestämmelser i budgetförordningen bör motiveras på vederbörligt sätt. I enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör väsentliga delar i lagstiftningsakten ligga i lagstiftarens händer och omfattas av själva förordningen. Om det krävs en delegering av befogenheter till kommissionen ska delegeringen begränsas till icke väsentliga delar. Dess mål, innehåll, omfattning och varaktighet ska uttryckligen avgränsas i förordningen så att nödvändig insyn garanteras. |
| --- | --- |

12.

För att kryphål i lagstiftningen ska undvikas bör förvaltningen av EU:s finansieringsinstrument regleras av standardbestämmelser, något som främjar instrument som är samstämda på flera olika politikområden. Undantag till bestämmelser i budgetförordningen bör motiveras på vederbörligt sätt. I enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör väsentliga delar i lagstiftningsakten ligga i lagstiftarens händer och omfattas av själva förordningen. Om det krävs en delegering av befogenheter till kommissionen ska delegeringen begränsas till icke väsentliga delar. Dess mål, innehåll, omfattning och varaktighet ska uttryckligen avgränsas i förordningen så att nödvändig insyn garanteras.

Kommissionens ansvarighet

| 13. | Revisionsrätten har påpekat att instrument som medför att EU samarbetar med den privata sektorn måste ha en tillräcklig grad av insyn och ansvarsutkrävande när det gäller de offentliga medlen. Dessutom krävs det att sådana instruments resultat mäts mot de avsedda målen med de finansierade verksamheterna (13). Det finns flera skäl till oro i detta avseende. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten har påpekat att instrument som medför att EU samarbetar med den privata sektorn måste ha en tillräcklig grad av insyn och ansvarsutkrävande när det gäller de offentliga medlen. Dessutom krävs det att sådana instruments resultat mäts mot de avsedda målen med de finansierade verksamheterna (13). Det finns flera skäl till oro i detta avseende.

| 14. | De centrala resultatindikatorerna kommer i praktiken att fastställas i det efterföljande Efsi-avtalet medan ansvarigheten hittills snarare tycks vara inriktad på output och inte på utfall och effekter (14). Det är också oklart om kommissionen tänker komplettera EIB-rapporteringen med en egen bedömning och i vilken utsträckning kommissionen kommer att ta med Efsi i den årliga utvärderingsrapporten om unionens finanser som grundar sig på uppnådda resultat (artikel 318 andra stycket i EUF-fördraget), särskilt när det gäller planens underliggande antaganden i fråga om nya investeringar som genereras och arbetstillfällen som skapas. Slutligen är den verkställande direktören, i sin egenskap av ledamot av investeringskommittén som inte beslutar om den faktiska finansieringen, ansvarig för Efsis resultat. Det tycks inte som om de viktigaste beslutsfattarna (Efsis styrelse och EIB:s styrande organ) är föremål för något förfarande för ansvarsutkrävande inför budgetmyndigheterna. |
| --- | --- |

14.

De centrala resultatindikatorerna kommer i praktiken att fastställas i det efterföljande Efsi-avtalet medan ansvarigheten hittills snarare tycks vara inriktad på output och inte på utfall och effekter (14). Det är också oklart om kommissionen tänker komplettera EIB-rapporteringen med en egen bedömning och i vilken utsträckning kommissionen kommer att ta med Efsi i den årliga utvärderingsrapporten om unionens finanser som grundar sig på uppnådda resultat (artikel 318 andra stycket i EUF-fördraget), särskilt när det gäller planens underliggande antaganden i fråga om nya investeringar som genereras och arbetstillfällen som skapas. Slutligen är den verkställande direktören, i sin egenskap av ledamot av investeringskommittén som inte beslutar om den faktiska finansieringen, ansvarig för Efsis resultat. Det tycks inte som om de viktigaste beslutsfattarna (Efsis styrelse och EIB:s styrande organ) är föremål för något förfarande för ansvarsutkrävande inför budgetmyndigheterna.

| 15. | Kommissionen har flera roller när det gäller Efsi-systemet. Kommissionen är förvaltare av EU-garantifonden och styrelseledamot med ansvar för att fastställa de strategiska riktlinjerna och utse investeringskommittén. Den är även ledamot av EIB:s styrelse och konsulteras före EIB:s godkännande av varje finansierings- och investeringstransaktion. Båda dessa roller ger kommissionen nödvändig befogenhet och relevant information för att den ska ta fullt ansvar för den faktiska användningen av EU-medlen, såsom föreskrivs i artiklarna 17.1 i EU-fördraget och 317 i EUF-fördraget. I förordningen anges inte detta ansvar uttryckligen. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen har flera roller när det gäller Efsi-systemet. Kommissionen är förvaltare av EU-garantifonden och styrelseledamot med ansvar för att fastställa de strategiska riktlinjerna och utse investeringskommittén. Den är även ledamot av EIB:s styrelse och konsulteras före EIB:s godkännande av varje finansierings- och investeringstransaktion. Båda dessa roller ger kommissionen nödvändig befogenhet och relevant information för att den ska ta fullt ansvar för den faktiska användningen av EU-medlen, såsom föreskrivs i artiklarna 17.1 i EU-fördraget och 317 i EUF-fördraget. I förordningen anges inte detta ansvar uttryckligen.

| 16. | Som nämnts ovan (se punkt 8) bygger förvaltningen av Efsi på ett dubbelt system. Men det bör inte undergräva kommissionens fulla ansvar för genomförandet av EU-budgeten. En spridd ram för ansvarsutkrävande skulle också ofrånkomligen underminera betydelsen av EU:s förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

16.

Som nämnts ovan (se punkt 8) bygger förvaltningen av Efsi på ett dubbelt system. Men det bör inte undergräva kommissionens fulla ansvar för genomförandet av EU-budgeten. En spridd ram för ansvarsutkrävande skulle också ofrånkomligen underminera betydelsen av EU:s förfarande för beviljande av ansvarsfrihet.

Europeiska revisionsrättens revisionsuppdrag

| 17. | Enligt förslaget ska revisionsrätten ha rätt att granska ”EU-garantin samt de betalningar och indrivna belopp inom ramen för denna som hör till unionens allmänna budget” (15). Denna bestämmelse skulle begränsa revisionsrättens revisionsrättigheter eftersom formuleringen endast tycks inbegripa betalningar och indrivna belopp inom EU-garantin och utesluter transaktioner som utförs inom Efsi, av instrument/enheter/anläggningar som ska inrättas enligt förslaget till Efsi-förordning, till exempel Europeiskt centrum för investeringsrådgivning och EU:s garantifond och av EIB:s och EIF:s förvaltning av finansierings- och investeringstransaktioner som genomförs med hjälp av EU-garantin. Således skulle kärnan i Efsis verksamheter ligga utanför revisionens inriktning och omfattning. |
| --- | --- |

17.

Enligt förslaget ska revisionsrätten ha rätt att granska ”EU-garantin samt de betalningar och indrivna belopp inom ramen för denna som hör till unionens allmänna budget” (15). Denna bestämmelse skulle begränsa revisionsrättens revisionsrättigheter eftersom formuleringen endast tycks inbegripa betalningar och indrivna belopp inom EU-garantin och utesluter transaktioner som utförs inom Efsi, av instrument/enheter/anläggningar som ska inrättas enligt förslaget till Efsi-förordning, till exempel Europeiskt centrum för investeringsrådgivning och EU:s garantifond och av EIB:s och EIF:s förvaltning av finansierings- och investeringstransaktioner som genomförs med hjälp av EU-garantin. Således skulle kärnan i Efsis verksamheter ligga utanför revisionens inriktning och omfattning.

| 18. | I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får revisionsrätten uppdraget att granska lagligheten, korrektheten och den sunda ekonomiska förvaltningen i Europeiska unionens samtliga inkomster och utgifter. För att garantera insyn i förvaltningen av offentliga medel ska revisionsrätten dessutom rapportera offentligt om resultaten av sina revisioner. För att fullgöra sitt uppdrag har revisionsrätten obegränsad tillgång till alla dokument eller uppgifter som den ”behöver för att kunna fullgöra sin uppgift”, inbegripet i lokalerna hos varje fysisk eller juridisk person som erhåller betalningar från budgeten (artikel 287.3 första stycket i EUF-fördraget) (16). Det är därför revisionsrättens sak att fastställa omfattningen av sina revisioner, också med hänsyn till internationella revisionsstandarder (17). Efsi utgör inget undantag i det avseendet. Framför allt kan ingen begränsning av revisionsrättens uppdrag vara en följd av planerna på att inte tillämpa budgetförordningen. |
| --- | --- |

18.

I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får revisionsrätten uppdraget att granska lagligheten, korrektheten och den sunda ekonomiska förvaltningen i Europeiska unionens samtliga inkomster och utgifter. För att garantera insyn i förvaltningen av offentliga medel ska revisionsrätten dessutom rapportera offentligt om resultaten av sina revisioner. För att fullgöra sitt uppdrag har revisionsrätten obegränsad tillgång till alla dokument eller uppgifter som den ”behöver för att kunna fullgöra sin uppgift”, inbegripet i lokalerna hos varje fysisk eller juridisk person som erhåller betalningar från budgeten (artikel 287.3 första stycket i EUF-fördraget) (16). Det är därför revisionsrättens sak att fastställa omfattningen av sina revisioner, också med hänsyn till internationella revisionsstandarder (17). Efsi utgör inget undantag i det avseendet. Framför allt kan ingen begränsning av revisionsrättens uppdrag vara en följd av planerna på att inte tillämpa budgetförordningen.

| 19. | Mot den bakgrunden bör kommissionen se till att alla parter som berörs av verksamheter som bedrivs i enlighet med Efsi-förordningen och Efsi-avtalet (inbegripet finansiella mellanhänder och slutmottagare) blir medvetna om revisionsrättens rätt enligt artikel 287.3 första stycket i EUF-fördraget till tillgång till all information som den behöver för att utföra sina revisioner. |
| --- | --- |

19.

Mot den bakgrunden bör kommissionen se till att alla parter som berörs av verksamheter som bedrivs i enlighet med Efsi-förordningen och Efsi-avtalet (inbegripet finansiella mellanhänder och slutmottagare) blir medvetna om revisionsrättens rätt enligt artikel 287.3 första stycket i EUF-fördraget till tillgång till all information som den behöver för att utföra sina revisioner.

| 20. | För att revisionsrättens uppdrag ska återspeglas fullt ut bör artikel 14 i förslaget ersättas med följande skrivning: ”Den externa revisionen av de verksamheter som genomförs i enlighet med Efsi-förordningen ska genomföras av Europeiska revisionsrätten i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget”. |
| --- | --- |

20.

För att revisionsrättens uppdrag ska återspeglas fullt ut bör artikel 14 i förslaget ersättas med följande skrivning: ”Den externa revisionen av de verksamheter som genomförs i enlighet med Efsi-förordningen ska genomföras av Europeiska revisionsrätten i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget”.

Finansiella förpliktelser avseende de offentliga finanserna

| 21. | Formerna för riskdelning ska definieras i Efsi-avtalet. Om man antar att riskdelningen ska bestämmas enligt principen om första förlust skulle de lån som stödmottagare har ingått med banker föras samman i instrumentets portfölj. I händelse av att lån inte återbetalas skulle EU-budgeten stå för den mest riskfyllda delen (18). Den huvudsakliga finansiella förpliktelsen står EU-garantin för (upp till 16 miljarder euro). Dessutom kommer EU-budgeten att belastas de årliga kostnaderna på upp till 20 miljoner euro när det gäller Europeiskt centrum för investeringsrådgivning (fram till 31 december 2020). Slutligen kommer EU-budgeten att belastas ospecificerade ytterligare kostnader när EIB ger finansiering till Europeiska investeringsfonden (EIF) för Efsis räkning. |
| --- | --- |

21.

Formerna för riskdelning ska definieras i Efsi-avtalet. Om man antar att riskdelningen ska bestämmas enligt principen om första förlust skulle de lån som stödmottagare har ingått med banker föras samman i instrumentets portfölj. I händelse av att lån inte återbetalas skulle EU-budgeten stå för den mest riskfyllda delen (18). Den huvudsakliga finansiella förpliktelsen står EU-garantin för (upp till 16 miljarder euro). Dessutom kommer EU-budgeten att belastas de årliga kostnaderna på upp till 20 miljoner euro när det gäller Europeiskt centrum för investeringsrådgivning (fram till 31 december 2020). Slutligen kommer EU-budgeten att belastas ospecificerade ytterligare kostnader när EIB ger finansiering till Europeiska investeringsfonden (EIF) för Efsis räkning.

| 22. | Det är viktigt att vara medveten om att de garantier som ges i slutändan kan leda till ytterligare risker för EU-budgeten. I förslaget utesluts inte uttryckligen ansvarsförbindelser för EU-budgeten som ligger utanför de medel som det ingåtts åtaganden för (19) och det fastställs inget tak för EIB:s utgifter. För att kommissionen inte ska bli ansvarig utanför EU-garantin (som finansieras av EU-budgeten) bör det finnas en allmän immunitet och undantag från rättsliga anspråk från Efsis stödmottagare (20). Dessutom bör EIB:s utgifter för Efsi förses med ett ovillkorligt tak. |
| --- | --- |

22.

Det är viktigt att vara medveten om att de garantier som ges i slutändan kan leda till ytterligare risker för EU-budgeten. I förslaget utesluts inte uttryckligen ansvarsförbindelser för EU-budgeten som ligger utanför de medel som det ingåtts åtaganden för (19) och det fastställs inget tak för EIB:s utgifter. För att kommissionen inte ska bli ansvarig utanför EU-garantin (som finansieras av EU-budgeten) bör det finnas en allmän immunitet och undantag från rättsliga anspråk från Efsis stödmottagare (20). Dessutom bör EIB:s utgifter för Efsi förses med ett ovillkorligt tak.

| 23. | Trots att syftet med planen inte är att belasta de nationella offentliga finanserna eller skapa nya skulder uppmanar kommissionen medlemsstaterna att bidra till Efsi, antingen direkt eller genom att finansiera investeringsprojekt. Kommissionen kommer inte att ta hänsyn till dessa bidrag när den bedömer den finanspolitiska justeringen inom antingen den förebyggande eller den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten (21). Dessutom får medlemsstaterna öka den nationella medfinansieringen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) utöver det rättsliga minimikravet. Under vissa omständigheter kommer en tillfällig avvikelse från medlemsstaternas budgetmål på medellång sikt att tolereras när det gäller den nationella medfinansieringen av investeringar inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, systemet för transeuropeiska nät och Fonden för ett sammanlänkat Europa (22). |
| --- | --- |

23.

Trots att syftet med planen inte är att belasta de nationella offentliga finanserna eller skapa nya skulder uppmanar kommissionen medlemsstaterna att bidra till Efsi, antingen direkt eller genom att finansiera investeringsprojekt. Kommissionen kommer inte att ta hänsyn till dessa bidrag när den bedömer den finanspolitiska justeringen inom antingen den förebyggande eller den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten (21). Dessutom får medlemsstaterna öka den nationella medfinansieringen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) utöver det rättsliga minimikravet. Under vissa omständigheter kommer en tillfällig avvikelse från medlemsstaternas budgetmål på medellång sikt att tolereras när det gäller den nationella medfinansieringen av investeringar inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, systemet för transeuropeiska nät och Fonden för ett sammanlänkat Europa (22).

| 24. | Därför går det inte att utesluta att statsskulden ökar. För att kunna ge sådana bidrag måste medlemsstaterna (och/eller deras nationella utvecklingsbanker) kanske låna medel. I de fall där medlemsstaterna ger motgarantier till Efsi senareläggs bara risken för ytterligare skulder. Slutligen kanske projekt som garanteras av Efsi behöver ytterligare offentlig finansiering efter det att projektet har avslutats (till exempel på grund av underhåll). Det kan väcka negativa reaktioner på finansmarknader och leda till högre lånekostnader särskilt för de länder som drabbats hårdast av den ekonomiska och finansiella krisen. Det är också av största betydelse att man vederbörligen beaktar Efsis övergripande effekt på statsskulder och underskott och att detta bedöms enligt klara och enhetliga kriterier. |
| --- | --- |

24.

Därför går det inte att utesluta att statsskulden ökar. För att kunna ge sådana bidrag måste medlemsstaterna (och/eller deras nationella utvecklingsbanker) kanske låna medel. I de fall där medlemsstaterna ger motgarantier till Efsi senareläggs bara risken för ytterligare skulder. Slutligen kanske projekt som garanteras av Efsi behöver ytterligare offentlig finansiering efter det att projektet har avslutats (till exempel på grund av underhåll). Det kan väcka negativa reaktioner på finansmarknader och leda till högre lånekostnader särskilt för de länder som drabbats hårdast av den ekonomiska och finansiella krisen. Det är också av största betydelse att man vederbörligen beaktar Efsis övergripande effekt på statsskulder och underskott och att detta bedöms enligt klara och enhetliga kriterier.

Halvtidsöversyn/revidering av den fleråriga budgetramen

| 25. | Inrättandet av Efsi anses vara ett svar på ett akut behov. Det har inte godkänts i en förhandsutvärdering (23), vilket man hade kunnat förvänta sig för att man bland annat skulle identifiera vilka politiska alternativ som finns för att uppfylla samma mål via befintliga instrument (24), vilka argumenten är för att välja Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020 som de främsta finansieringskällorna trots en stor hävstångseffekt på investeringar (25) och vilka följder en minskning av medel för sådana program skulle få när det gäller att fylla igen investeringsluckor, undanröja flaskhalsar och bidra till Europa 2020-målen (26). |
| --- | --- |

25.

Inrättandet av Efsi anses vara ett svar på ett akut behov. Det har inte godkänts i en förhandsutvärdering (23), vilket man hade kunnat förvänta sig för att man bland annat skulle identifiera vilka politiska alternativ som finns för att uppfylla samma mål via befintliga instrument (24), vilka argumenten är för att välja Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020 som de främsta finansieringskällorna trots en stor hävstångseffekt på investeringar (25) och vilka följder en minskning av medel för sådana program skulle få när det gäller att fylla igen investeringsluckor, undanröja flaskhalsar och bidra till Europa 2020-målen (26).

| 26. | På grundval av ovanstående och med hänsyn till möjliga ytterligare åtgärder som kommissionen ska beakta senast i mitten av 2016 (27) erbjuder den kommande halvtidsöversynen/revideringen av den fleråriga budgetramen (28) ett tillfälle för lagstiftaren att bedöma de framsteg som Efsi har gjort och vidta eventuella korrigerande åtgärder som behövs. I det sammanhanget bör kommissionen även rapportera vilka framsteg den första uppsättning åtgärder som antogs i december 2014 har gjort när det gäller lagstiftning och undanröjande av investeringshinder (29). |
| --- | --- |

26.

På grundval av ovanstående och med hänsyn till möjliga ytterligare åtgärder som kommissionen ska beakta senast i mitten av 2016 (27) erbjuder den kommande halvtidsöversynen/revideringen av den fleråriga budgetramen (28) ett tillfälle för lagstiftaren att bedöma de framsteg som Efsi har gjort och vidta eventuella korrigerande åtgärder som behövs. I det sammanhanget bör kommissionen även rapportera vilka framsteg den första uppsättning åtgärder som antogs i december 2014 har gjort när det gäller lagstiftning och undanröjande av investeringshinder (29).

III.   SÄRSKILDA KOMMENTARER

| 27. | Detta avsnitt innehåller fler kommentarer till förslaget. |
| --- | --- |

27.

Detta avsnitt innehåller fler kommentarer till förslaget.

Artikel 1.1 – Kapacitet att bära risker

| 28. | Det vore lämpligt med en definition av kapacitet att bära risker. |
| --- | --- |

28.

Det vore lämpligt med en definition av kapacitet att bära risker.

Artikel 2.2 – Europeiskt centrum för investeringsrådgivning

| 29. | Europeiskt centrum för investeringsrådgivning ska tillhandahålla rådgivningsstöd för identifiering, förberedelse och utarbetande av projekt och fungera som ett gemensamt tekniskt rådgivningscentrum (inbegripet rättsliga frågor) för projektfinansiering i unionen. Detta ska inbegripa stöd när det gäller användningen av tekniskt bistånd till projektstrukturering, användningen av innovativa finansieringsinstrument och användningen av offentlig — privata partnerskap. Det finns andra rådgivningsenheter där EIB, kommissionen och medlemsstaterna deltar, till exempel Europeiska expertcentrumet för offentlig–privata partnerskap (Epec) och Finansieringsinstrument – plattform för teknisk rådgivning (FI-TAP) för Esif. Det bör klargöras hur Europeiskt centrum för investeringsrådgivning ska ett mervärde och samordna sin verksamhet med annan tillgänglig expertis. |
| --- | --- |

29.

Europeiskt centrum för investeringsrådgivning ska tillhandahålla rådgivningsstöd för identifiering, förberedelse och utarbetande av projekt och fungera som ett gemensamt tekniskt rådgivningscentrum (inbegripet rättsliga frågor) för projektfinansiering i unionen. Detta ska inbegripa stöd när det gäller användningen av tekniskt bistånd till projektstrukturering, användningen av innovativa finansieringsinstrument och användningen av offentlig — privata partnerskap. Det finns andra rådgivningsenheter där EIB, kommissionen och medlemsstaterna deltar, till exempel Europeiska expertcentrumet för offentlig–privata partnerskap (Epec) och Finansieringsinstrument – plattform för teknisk rådgivning (FI-TAP) för Esif. Det bör klargöras hur Europeiskt centrum för investeringsrådgivning ska ett mervärde och samordna sin verksamhet med annan tillgänglig expertis.

| 30. | Europeiskt centrum för investeringsrådgivning kommer i första hand att finansieras med befintliga anslag för EIB:s tekniska bistånd inom befintliga EU-program (Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020). En kompletterande finansiering planeras dock på högst 20 miljoner euro per år fram till 2020. I förslaget lämnas inga uppgifter eller riktmärken som motiverar denna kompletterande finansiering. |
| --- | --- |

30.

Europeiskt centrum för investeringsrådgivning kommer i första hand att finansieras med befintliga anslag för EIB:s tekniska bistånd inom befintliga EU-program (Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020). En kompletterande finansiering planeras dock på högst 20 miljoner euro per år fram till 2020. I förslaget lämnas inga uppgifter eller riktmärken som motiverar denna kompletterande finansiering.

| 31. | I förslaget specificeras varken den rättsliga formen för Europeiskt centrum för investeringsrådgivning eller dess verksamhetsstruktur. |
| --- | --- |

31.

I förslaget specificeras varken den rättsliga formen för Europeiskt centrum för investeringsrådgivning eller dess verksamhetsstruktur.

Artikel 5.3 – EIB:s utgifter

| 32. | Risken för att EIB:s utgifter inte betalas bärs helt och hållet av Efsi, upp till 160 miljoner euro. Dessa utgifter definieras inte och kan komma att öka på grund av förvaltningsavgifter som uppkommer för EIB när den ger finansiering till EIF. Eftersom det inte finns någon gräns för hur länge Efsi ska pågå är de totala förvaltningskostnaderna för Efsi (inbegripet Europeiskt centrum för investeringsrådgivning) okända och dessutom har de inget tak. |
| --- | --- |

32.

Risken för att EIB:s utgifter inte betalas bärs helt och hållet av Efsi, upp till 160 miljoner euro. Dessa utgifter definieras inte och kan komma att öka på grund av förvaltningsavgifter som uppkommer för EIB när den ger finansiering till EIF. Eftersom det inte finns någon gräns för hur länge Efsi ska pågå är de totala förvaltningskostnaderna för Efsi (inbegripet Europeiskt centrum för investeringsrådgivning) okända och dessutom har de inget tak.

Artikel 5.4 – Medfinansiering av de europeiska struktur- och investeringsfonderna

| 33. | Tittar man på den aktuella förteckningen över projekt som marknadsförs på Efsis webbplats skulle de flesta projekten i princip kunna vara berättigade till finansiering från redan befintliga EU-instrument. Ekonomiskt stöd till samma projekt från flera finansieringskällor inom flera rättsliga ramar kan skapa en konflikt mellan gällande regler. Det problemet behandlas inte i förslaget. |
| --- | --- |

33.

Tittar man på den aktuella förteckningen över projekt som marknadsförs på Efsis webbplats skulle de flesta projekten i princip kunna vara berättigade till finansiering från redan befintliga EU-instrument. Ekonomiskt stöd till samma projekt från flera finansieringskällor inom flera rättsliga ramar kan skapa en konflikt mellan gällande regler. Det problemet behandlas inte i förslaget.

Artikel 7.2 – Tillhandahållande av en heltäckande garanti

| 34. | Enligt förslaget ska EU-garantin tillhandahålla en heltäckande garanti (upp till 2,5 miljarder euro) för EIB:s finansiering till EIF i syfte att genomföra finansierings- och investeringstransaktioner till små och medelstora företag, förutsatt att EIB tillhandahåller ett lika stort belopp utan EU-garanti. När det gäller den del av EU-garantin som förvaltas av EIF kommer hävstångseffekten i praktiken inte att ha sitt upphov i EIF utan enbart i de deltagande finansiella mellanhänderna. |
| --- | --- |

34.

Enligt förslaget ska EU-garantin tillhandahålla en heltäckande garanti (upp till 2,5 miljarder euro) för EIB:s finansiering till EIF i syfte att genomföra finansierings- och investeringstransaktioner till små och medelstora företag, förutsatt att EIB tillhandahåller ett lika stort belopp utan EU-garanti. När det gäller den del av EU-garantin som förvaltas av EIF kommer hävstångseffekten i praktiken inte att ha sitt upphov i EIF utan enbart i de deltagande finansiella mellanhänderna.

Artikel 8 – EU-garantifonden

| 35. | I förslaget sägs ingenting om vilken rättslig form fonden ska ha och inte heller hur den ska fungera. |
| --- | --- |

35.

I förslaget sägs ingenting om vilken rättslig form fonden ska ha och inte heller hur den ska fungera.

| 36. | Garantifonden är avsedd att tillhandahålla en likviditetsbuffert för unionsbudgeten mot förluster som Efsi lider i strävan efter att uppnå sina mål. Ett förhållande på 50 % mellan betalningar från unionens budget och från unionens totala garantiförpliktelser har fastställts utifrån tidigare erfarenheter. Enligt förslaget får kommissionen anta en delegerad akt för att justera det förhållande som nämns ovan med högst 10 % eller 800 miljoner euro (artiklarna 8.6 och 17.2). |
| --- | --- |

36.

Garantifonden är avsedd att tillhandahålla en likviditetsbuffert för unionsbudgeten mot förluster som Efsi lider i strävan efter att uppnå sina mål. Ett förhållande på 50 % mellan betalningar från unionens budget och från unionens totala garantiförpliktelser har fastställts utifrån tidigare erfarenheter. Enligt förslaget får kommissionen anta en delegerad akt för att justera det förhållande som nämns ovan med högst 10 % eller 800 miljoner euro (artiklarna 8.6 och 17.2).

| 37. | Denna justering skulle antingen öka eller minska förhållandet men det finns ingen bestämmelse om vilka rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen som skulle beröras av en möjlig ökning av likviditetsbufferten för att hantera en situation där 50 %-betalningarna av garantiförpliktelserna inte skulle räcka. Den aspekten bör tas upp i kommissionens första bedömning av om garantifonden har en lämplig nivå, som ska överlämnas senast den 31 december 2018. |
| --- | --- |

37.

Denna justering skulle antingen öka eller minska förhållandet men det finns ingen bestämmelse om vilka rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen som skulle beröras av en möjlig ökning av likviditetsbufferten för att hantera en situation där 50 %-betalningarna av garantiförpliktelserna inte skulle räcka. Den aspekten bör tas upp i kommissionens första bedömning av om garantifonden har en lämplig nivå, som ska överlämnas senast den 31 december 2018.

Artikel 10 – Rapportering och redovisning

| 38. | Kriterierna för att bedöma mervärdet, mobiliseringen av resurser i den privata sektorn, de beräknade och faktiska utfallen, resultaten och effekterna av EIB:s finansierings- och investeringstransaktioner på en ackumulerad basis som tas upp i punkt 2 b bör anges. |
| --- | --- |

38.

Kriterierna för att bedöma mervärdet, mobiliseringen av resurser i den privata sektorn, de beräknade och faktiska utfallen, resultaten och effekterna av EIB:s finansierings- och investeringstransaktioner på en ackumulerad basis som tas upp i punkt 2 b bör anges.

| 39. | Efsis räkenskaper som tas upp i punkt 2 f bör åtföljas av ett uttalande från en oberoende extern revisor. |
| --- | --- |

39.

Efsis räkenskaper som tas upp i punkt 2 f bör åtföljas av ett uttalande från en oberoende extern revisor.

| 40. | Vilka datum som den rapportering som tas upp i punkterna 1–3 ska lämnas in bör anges. Framför allt bör tidsfrister fastställas så att kommissionen kan ta med relevanta uppgifter i årsredovisningen. |
| --- | --- |

40.

Vilka datum som den rapportering som tas upp i punkterna 1–3 ska lämnas in bör anges. Framför allt bör tidsfrister fastställas så att kommissionen kan ta med relevanta uppgifter i årsredovisningen.

| 41. | Tidpunkten för den årsrapport om garantifondens situation som tas upp i punkt 6 bör anpassas till tidpunkten för den preliminära årsredovisningen eller tidpunkten för rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen enligt artikel 142 i budgetförordningen, dvs. den 31 mars. |
| --- | --- |

41.

Tidpunkten för den årsrapport om garantifondens situation som tas upp i punkt 6 bör anpassas till tidpunkten för den preliminära årsredovisningen eller tidpunkten för rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen enligt artikel 142 i budgetförordningen, dvs. den 31 mars.

Artikel 12 – Utvärdering och översyn

| 42. | De utvärderingar som planeras bör utföras av oberoende externa parter. |
| --- | --- |

42.

De utvärderingar som planeras bör utföras av oberoende externa parter.

| 43. | Det vore lämpligare att rapportera om Efsi-projekten utifrån karaktären på delprogrammen så att man matchar livscykeln för de riktade investeringarna. |
| --- | --- |

43.

Det vore lämpligare att rapportera om Efsi-projekten utifrån karaktären på delprogrammen så att man matchar livscykeln för de riktade investeringarna.

Artikel 13 – Öppenhet och offentliggörande av information

| 44. | Om de detaljerade formerna fastställs i en överenskommelse mellan kommissionen och EIB vore det tillrådligt att offentliggöra den överenskommelsen. |
| --- | --- |

44.

Om de detaljerade formerna fastställs i en överenskommelse mellan kommissionen och EIB vore det tillrådligt att offentliggöra den överenskommelsen.

Artikel 20 – Övergångsbestämmelse

| 45. | EU-garantin får även omfatta projekt som finansieras av EIB och EIF utanför deras vanliga profil under 2015 innan förordningen träder i kraft. I så fall ska kommissionen bedöma om dessa transaktioner kan omfattas av EU-garantin. Det vore ett undantag till bestämmelserna enligt vilka projekt väljs ut av en oberoende investeringskommitté på grundval av sina egna meriter, utan någon sektorsvis eller geografiskt på förhand fastställd tilldelning, utifrån den investeringspolitik och de riktlinjer som fastställts av styrelsen. |
| --- | --- |

45.

EU-garantin får även omfatta projekt som finansieras av EIB och EIF utanför deras vanliga profil under 2015 innan förordningen träder i kraft. I så fall ska kommissionen bedöma om dessa transaktioner kan omfattas av EU-garantin. Det vore ett undantag till bestämmelserna enligt vilka projekt väljs ut av en oberoende investeringskommitté på grundval av sina egna meriter, utan någon sektorsvis eller geografiskt på förhand fastställd tilldelning, utifrån den investeringspolitik och de riktlinjer som fastställts av styrelsen.

Detta yttrande antogs av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 mars 2015.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

I hans frånvaro

Igors LUDBORŽS

Ledamot av revisionsrätten

---

(1)  COM(2015) 10 final, 13.1.2015.

1

(2)  COM(2014) 903 final, 26.11.2014.

2

(3)  COM(2014) 903 final, s. 4.

3

(4)  När det gäller planens tredje delmål om lagstiftning och undanröjande av investeringshinder angav kommissionen en första uppsättning åtgärder i sitt arbetsprogram (bilaga III i COM(2014) 910 final, 16.12.2014).

4

(5)  Ett avtal mellan kommissionen och EIB, se artikel 1 i förslaget och s. 6, fotnot 6 i planen.

5

(6)  EU-garantin kommer i första hand att användas till att stödja skuldinstrument för infrastruktur och innovation (nära 70 %) medan resten ska delas i lika stora delar för att stödja investeringar i form av eget kapital i infrastruktur och innovation och för att stödja små och medelstora företag och börsnoterade företag via Europeiska investeringsfonden (EIF).

6

(7)  Se artikel 19.2 i EIB:s stadga (protokoll nr 5 till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

7

(8)  COM(2015) 10 final, s. 30–31. I förslaget anges också att projekten i sig kan vara föremål för förseningar och kostnadsöverskridanden och att initiativets kostnadseffektivitet skulle kunna påverkas negativt av en otillräcklig marknadspenetration för instrumenten och av förändrade marknadsförutsättningar över tid som minskar den förväntade multiplikatoreffekten.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

9

(10)  Se avdelning VIII i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

10

(11)  Se särskilda rapporterna nr 4/2011, Revisionen av garantiinstrumentet för små och medelstora företag, och nr 2/2012, Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden.

11

Revisionen av garantiinstrumentet för små och medelstora företag,

Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden.

(12)  Att budgetförordningen inte ska gälla anges i skäl 30 i förslaget och motiveras helt enkelt med hur EU-garantin och garantifonden är uppbyggda.

12

(13)  Punkt 52 i Luckor, överlappningar och utmaningar: en översiktlig analys av EU:s förfaranden för ansvarsutkrävande och offentlig revision 2014 och punkt 12 e i Att använda EU:s pengar på bästa sätt: en översiktlig analys av riskerna i samband med den ekonomiska förvaltningen av EU:s budget 2014.

13

Luckor, överlappningar och utmaningar: en översiktlig analys av EU:s förfaranden för ansvarsutkrävande och offentlig revision 2014

Att använda EU:s pengar på bästa sätt: en översiktlig analys av riskerna i samband med den ekonomiska förvaltningen av EU:s budget 2014

(14)  Se artikel 2.1 g i förslaget och s. 27 punkt 1.4.4.

14

(15)  Se artikel 14 i förslaget.

15

(16)  När det gäller EIB:s förvaltning av unionens utgifter och inkomster föreskrivs också i fördraget att revisionsrättens rätt till tillgång till den information som innehas av banken ska regleras av en trepartsöverenskommelse mellan revisionsrätten, banken och kommissionen. Om ingen sådan överenskommelse finns, ska revisionsrätten likväl ha tillgång till den information som är nödvändig för att granska de unionsutgifter och unionsinkomster som EIB förvaltar (artikel 287.3 tredje stycket i EUF-fördraget).

16

(17)  Enligt Issai 5000 (principer för bästa revisionsarrangemang för internationella institutioner) ska till exempel alla internationella institutioner som finansieras eller får stöd av offentliga medel granskas av högre revisionsorgan för att främja bättre styrning, större öppenhet och ansvarighet. Issai 5010 (vägledning för högre revisionsorgan) beskriver bakgrunden till, resultaten av och principerna för bästa revisionsarrangemang för internationella institutioner.

17

(18)  Principen om första förlust tillämpas i instrumentet för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet (LGTT) och i Europa 2020-initiativet om projektobligationer (PBI) där portföljen delas in i två delar: en första förlust i portföljer (Portfolio first loss piece, PFLP) och den kvarstående riskdelen (Residual Risk Tranche, RRT). PFLP anses vara den mest riskfyllda delen om lån inte återbetalas. Den har delats upp mellan EU-budgeten och EIB så att EU-budgeten står för 95 % av PFLP och EIB 5 %. PFLP är fastställd till 30 % och om lån inte återbetalas blir EU-budgeten exponerad för 28,5 % av portföljvärdet. Trots att EIB skulle bära hela risken för RRT är det i praktiken föga sannolikt att RRT skulle beröras. I normalfallet absorberar PFLP förlusterna.

18

Portfolio first loss piece

Residual Risk Tranche

(19)  Se artikel 140.3 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

19

(20)  Efsis stödmottagare (som inte definieras i förslaget) inbegriper låntagare av EU-garanterade finansieringsinstrument som genomförs av EIB enligt Efsi-avtalet.

20

(21)  Om underskottströskelvärdet överskrids kommer kommissionen inte att inleda ett förfarande vid alltför stora underskott om överskridandet endast beror på bidraget och om överskridandet är begränsat och förväntas vara tillfälligt. Vid bedömningen av överskridandet av skuldtröskelvärdet kommer kommissionen inte att ta hänsyn till bidragen till Efsi (se COM(2015) 12 final, 13.1.2015, s. 5–7).

21

(22)  Se COM(2015) 12 final, s. 7–9.

22

(23)  Kraven på en förhandsutvärdering fastställs i artiklarna 30, 31 och 140 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och i skäl 53. Se även artiklarna 18 och 224 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

23

(24)  Till exempel skulle en ökning av EIB:s kapital ha varit ett möjligt alternativ.

24

(25)  Förväntningarna på TEN-T-finansiering (nära 80 % av Fonden för ett sammanlänkat Europa) var att varje använd miljon på europeisk nivå skulle generera fem miljoner i investeringar från medlemsstaterna. Dessutom skulle varje miljon generera 20 miljoner från den privata sektorn: en multiplikatoreffekt på 1:25. Man förväntade sig även att en euro från EU:s ramprogram för forskning skulle ge ett mervärde för industrin på mellan 7 och 14 euro (se Europeiska kommissionen, Memo/11/469, 29 juni 2011).

25

(26)  Till exempel genom att hänvisa till i förväg identifierade projekt av Fonden för ett sammanlänkat Europa (se bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 [EUT L 348, 20.12.2013, s. 129]).

26

(27)  COM(2014) 903 final, s. 16.

27

(28)  Artikel 2 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

28

(29)  Bilaga III till COM(2014) 910 final.

29

---

BILAGA

FÖRKORTNINGAR OCH REFERENSER

| Förkortning | Utskrivet | Referensdokument/webbplats |
| --- | --- | --- |
| Efsi | Europeiska fonden för strategiska investeringar | se förslaget |
| EIB | Europeiska investeringsbanken | www.eib.org |
| EIF | Europeiska investeringsfonden | www.eif.org |
| EIAH | Europeiskt centrum för investeringsrådgivning | se artikel 2 i förslaget |
| Epec | Europeiskt expertcentrum för offentlig–privata partnerskap | http://www.eib.org/epec/ |
| Esif | europeiska struktur- och investeringsfonder | http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_sv.htm |
| EU | Europeiska unionen | |
| planen | investeringsplan för Europa | COM(2014) 903 final, 26.11.2014
  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/an-investment-plan-for-europe_com_2014_903_sv.pdf |
| LGTT | instrument för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet | http://www.eib.org/about/documents/lgtt-fact-sheet.htm |
| MFF | flerårig budgetram | rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013
  http://ec.europa.eu/budget/mff/index_en.cfm |
| PBI | Europa 2020-initiativet om projektobligationer | http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm |
| förslaget | förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 | COM(2015) 10 final, 13.1.2015
  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf |
| SMF | små och medelstora företag | http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_sv.htm |
| TEN-T | transeuropeiska transportnät | http://inea.ec.europa.eu/en/ten-t/ten-t.htm |
| fördraget eller EUF-fördraget | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt | http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1425369741778&uri=CELEX:C2012/326/01 |

Förkortning

Utskrivet

Referensdokument/webbplats

Efsi

Europeiska fonden för strategiska investeringar

se förslaget

EIB

Europeiska investeringsbanken

www.eib.org

EIF

Europeiska investeringsfonden

www.eif.org

EIAH

Europeiskt centrum för investeringsrådgivning

se artikel 2 i förslaget

Epec

Europeiskt expertcentrum för offentlig–privata partnerskap

http://www.eib.org/epec/

Esif

europeiska struktur- och investeringsfonder

http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_sv.htm

EU

Europeiska unionen

planen

investeringsplan för Europa

COM(2014) 903 final, 26.11.2014

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/an-investment-plan-for-europe_com_2014_903_sv.pdf

LGTT

instrument för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet

http://www.eib.org/about/documents/lgtt-fact-sheet.htm

MFF

flerårig budgetram

rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013

http://ec.europa.eu/budget/mff/index_en.cfm

PBI

Europa 2020-initiativet om projektobligationer

http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm

förslaget

förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013

COM(2015) 10 final, 13.1.2015

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

SMF

små och medelstora företag

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_sv.htm

TEN-T

transeuropeiska transportnät

http://inea.ec.europa.eu/en/ten-t/ten-t.htm

fördraget eller EUF-fördraget

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1425369741778&uri=CELEX:C2012/326/01

---