# Euroopa Liidu L 80/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide25. märts 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 80

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide25. märts 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/454, 9. juuli 2014, riigiabi nr SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) kohta, mida Kreeka andis Alpha panga kontsernile seoses järgmiste meetmetega: äriühingu Alpha Bank S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine; – Lääne-Makedoonia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu; – Evia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu; – Dodekaneeside ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4662 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (ΕL) 2015/455, 23. juuli 2014, mis käsitleb riigiabi SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), mida Kreeka andis Piraeuse panga grupile seoses Piraeuse panga rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/456, 5. september 2014, mis käsitleb riigiabi SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), mida Bulgaaria Vabariik on andnud metsamaa vahetamise kaudu (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6207 all)  (
  1
  ) | 100 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/454, 9. juuli 2014, riigiabi nr SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) kohta, mida Kreeka andis Alpha panga kontsernile seoses järgmiste meetmetega: äriühingu Alpha Bank S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine; – Lääne-Makedoonia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu; – Evia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu; – Dodekaneeside ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4662 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4662 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (ΕL) 2015/455, 23. juuli 2014, mis käsitleb riigiabi SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), mida Kreeka andis Piraeuse panga grupile seoses Piraeuse panga rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)

1

49

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/456, 5. september 2014, mis käsitleb riigiabi SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), mida Bulgaaria Vabariik on andnud metsamaa vahetamise kaudu (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6207 all)  (
  1
  )

ex

ex

ex

ex

1

100

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu parandus ( ELT L 261, 30.8.2014 ) | 128 |

Parandused

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu parandus ( ELT L 261, 30.8.2014 )

( ELT L 261, 30.8.2014 )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/454,

9. juuli 2014,

riigiabi nr SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) kohta, mida Kreeka andis Alpha panga kontsernile seoses järgmiste meetmetega:

| — | äriühingu Alpha Bank S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine; |
| --- | --- |

—

äriühingu Alpha Bank S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine;

| — | Lääne-Makedoonia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu; |
| --- | --- |

—

Lääne-Makedoonia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu;

| — | Evia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu; |
| --- | --- |

—

Evia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu;

| — | Dodekaneeside ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu |
| --- | --- |

—

Dodekaneeside ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4662 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   ALPHA PANGAGA SEOTUD MENETLUS

| (1) | 19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldab anda abi vastavalt selle kolmele põhimeetmele: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (1). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme alusel Alpha panga kontserni (Alpha Bank Group, edaspidi „pank”). |
| --- | --- |

(1)

19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldab anda abi vastavalt selle kolmele põhimeetmele: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (1). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme alusel Alpha panga kontserni (Alpha Bank Group, edaspidi „pank”).

| (2) | 19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast. |
| --- | --- |

(2)

19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.

| (3) | 2. augustil 2010 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe, juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32786 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

2. augustil 2010 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe, juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32786 (2011/PN).

| (4) | Pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt oma võlainstrumentidele riigitagatisi ning riigivõlakirju (2). Samuti sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (edaspidi „riigi tagatud likviidsusabi”). |
| --- | --- |

(4)

Pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt oma võlainstrumentidele riigitagatisi ning riigivõlakirju (2). Samuti sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (edaspidi „riigi tagatud likviidsusabi”).

| (5) | 20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas fond pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 1 900 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”). |
| --- | --- |

(5)

20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas fond pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 1 900 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).

| (6) | 2012. aasta mais teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile kohustuste võtmise kinnitusest, mille finantsstabiilsuse fond oli pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi nr SA.34823 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud. |
| --- | --- |

(6)

2012. aasta mais teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile kohustuste võtmise kinnitusest, mille finantsstabiilsuse fond oli pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi nr SA.34823 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.

| (7) | 27. juuli 2012. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses esimese ajutise rekapitaliseerimisega (edaspidi „Alpha uurimise algatamise otsus”) (3). |
| --- | --- |

(7)

27. juuli 2012. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses esimese ajutise rekapitaliseerimisega (edaspidi „Alpha uurimise algatamise otsus”) (3).

| (8) | 12. oktoobril 2012 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Emporiki panga omandamiseks äriühingult Crédit Agricole S.A. (edaspidi „Crédit Agricole”). 16. oktoobril 2012 allkirjastas pank Crédit Agricolega aktsiaostulepingu. |
| --- | --- |

(8)

12. oktoobril 2012 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Emporiki panga omandamiseks äriühingult Crédit Agricole S.A. (edaspidi „Crédit Agricole”). 16. oktoobril 2012 allkirjastas pank Crédit Agricolega aktsiaostulepingu.

| (9) | Enne seda kuupäeva olid Kreeka ametiasutused teavitanud komisjoni talitusi protsessi kulust ning Emporiki panga võimaliku omandamise tingimustest. |
| --- | --- |

(9)

Enne seda kuupäeva olid Kreeka ametiasutused teavitanud komisjoni talitusi protsessi kulust ning Emporiki panga võimaliku omandamise tingimustest.

| (10) | 23. novembril 2012 saatsid komisjoni talitused Kreeka ametiasutustele kirja, mis sisaldas nende esialgset hinnangut omandamistehingu kohta. |
| --- | --- |

(10)

23. novembril 2012 saatsid komisjoni talitused Kreeka ametiasutustele kirja, mis sisaldas nende esialgset hinnangut omandamistehingu kohta.

| (11) | 2012. aasta detsembris võimaldas finantsstabiilsuse fond pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 042 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis fond pangale ka kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide emiteerimises kogusummas kuni 1 629 miljonit eurot (4). Kreeka ametiasutused teatasid meetmetest komisjonile 27. detsembril 2012 (5). |
| --- | --- |

(11)

2012. aasta detsembris võimaldas finantsstabiilsuse fond pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 042 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis fond pangale ka kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide emiteerimises kogusummas kuni 1 629 miljonit eurot (4). Kreeka ametiasutused teatasid meetmetest komisjonile 27. detsembril 2012 (5).

| (12) | 2013. aasta mais teatas pank, et lõpetas edukalt eelisostuemissiooni summas 457,1 miljonit eurot ning jaotas täiendava 92,9 miljoni euro suuruse suunatud pakkumise kõik aktsiad. 3. juunil 2013 konverteeris finantsstabiilsuse fond esimese ja teise rekapitaliseerimise omakapitaliks ning pangale eraldati täiendavat kapitali summas 1 079 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”). |
| --- | --- |

(12)

2013. aasta mais teatas pank, et lõpetas edukalt eelisostuemissiooni summas 457,1 miljonit eurot ning jaotas täiendava 92,9 miljoni euro suuruse suunatud pakkumise kõik aktsiad. 3. juunil 2013 konverteeris finantsstabiilsuse fond esimese ja teise rekapitaliseerimise omakapitaliks ning pangale eraldati täiendavat kapitali summas 1 079 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”).

| (13) | 19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

(13)

19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta.

| (14) | 12. juunil 2014 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”). Samal kuupäeval anti ka teavet riigi tagatud likviidsusabi kohta. Nad märkisid, et kavatsevad jätkata pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riiklike tagatiste andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist (6). |
| --- | --- |

(14)

12. juunil 2014 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”). Samal kuupäeval anti ka teavet riigi tagatud likviidsusabi kohta. Nad märkisid, et kavatsevad jätkata pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riiklike tagatiste andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist (6).

| (15) | Komisjon on pidanud mitu koosolekut ja videokonverentsi ning vahetanud e-kirju Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on pidanud mitu koosolekut ja videokonverentsi ning vahetanud e-kirju Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega.

| (16) | Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras võetakse käesolev otsus vastu üksnes inglise keeles. |
| --- | --- |

(16)

Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras võetakse käesolev otsus vastu üksnes inglise keeles.

1.2.   KOLMELE ÜHISTUPANGALE ANTUD RIIGI TOETUSEGA SEOTUD MENETLUS

| (17) | 3. detsembril 2013 teatas Kreeka komisjonile kolme ühistupanga, st Dodekaneeside ühistupanga (edaspidi „Dodekaneeside pank”), Evia ühistupanga (edaspidi „Evia pank”) ja Lääne-Makedoonia ühistupanga (edaspidi „Lääne-Makedoonia pank”) tõenäolisest eesootavast kriisilahendusest. |
| --- | --- |

(17)

3. detsembril 2013 teatas Kreeka komisjonile kolme ühistupanga, st Dodekaneeside ühistupanga (edaspidi „Dodekaneeside pank”), Evia ühistupanga (edaspidi „Evia pank”) ja Lääne-Makedoonia ühistupanga (edaspidi „Lääne-Makedoonia pank”) tõenäolisest eesootavast kriisilahendusest.

| (18) | 4. detsembril 2013 palusid komisjoni talitused Kreekal esitada kolme ühistupanga tõenäolise kriisilahenduse kohta teavet. |
| --- | --- |

(18)

4. detsembril 2013 palusid komisjoni talitused Kreekal esitada kolme ühistupanga tõenäolise kriisilahenduse kohta teavet.

| (19) | 5. detsembril 2013 esitas Kreeka komisjoni talitustele nõutud teabe. |
| --- | --- |

(19)

5. detsembril 2013 esitas Kreeka komisjoni talitustele nõutud teabe.

| (20) | 8. detsembril 2013 võttis Kreeka keskpank kolme ühistupanga kriisilahendusmeetmed ning kandis kolme ühistupanga teatavad kohustused üle pangale. |
| --- | --- |

(20)

8. detsembril 2013 võttis Kreeka keskpank kolme ühistupanga kriisilahendusmeetmed ning kandis kolme ühistupanga teatavad kohustused üle pangale.

| (21) | 17. detsembril 2013 teatas Kreeka kolme ühistupanga kriisilahenduse raamistikus antud riigi toetusest. |
| --- | --- |

(21)

17. detsembril 2013 teatas Kreeka kolme ühistupanga kriisilahenduse raamistikus antud riigi toetusest.

2.   KIRJELDUS

2.1.   PANK JA SELLE RASKUSED

2.1.1.   Kreeka pangandussektori üldine taust

| (22) | Ajavahemikus 2008–2012 langes Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 20 %, nagu on osutatud tabelis 1. Selle tagajärjel tekkisid Kreeka pankadel järjest suuremad makseviivitused Kreeka kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude puhul (7). See mõjutas kahjulikult Kreeka pankade varade tootlust ja suurendas kapitalivajadust.

  Tabel 1


  Kreeka SKP reaalkasv ajavahemikus 2008–2013












  Kreeka | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –3,9 | –3,9 |
| Allikas: | Eurostat, internetis kättesaadav aadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115. |

(22)

Ajavahemikus 2008–2012 langes Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 20 %, nagu on osutatud tabelis 1. Selle tagajärjel tekkisid Kreeka pankadel järjest suuremad makseviivitused Kreeka kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude puhul (7). See mõjutas kahjulikult Kreeka pankade varade tootlust ja suurendas kapitalivajadust.

Tabel 1

Kreeka SKP reaalkasv ajavahemikus 2008–2013

Kreeka

2008

2009

2010

2011

2012

2013

SKP reaalkasv, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–3,9

–3,9

Allikas:

Eurostat, internetis kättesaadav aadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.

| (23) | Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektoripõhise võlakirjade vahetamise kava, mida tuntakse erasektori osaluse programmina. Kreeka pangad osalesid erasektori osaluse programmis, mille käigus andis Kreeka valitsus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele uusi väärtpabereid (sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju), SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori osaluse programmi makseteateid olemasolevate Kreeka riigivõlakirjade eest nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (8). Kreeka ametiasutused andsid võlakirjade vahetuse tulemustest teada 9. märtsil 2012 (9). Kõnealune ettevõtmine põhjustas võlakirjaomanikele olulist kahjumit (Kreeka keskpanga hinnangul moodustab see Kreeka pankade puhul keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ja kapitalipuudujääki, mis kajastati tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta finantsaruannetes.

  Tabel 2


  Kreeka suurimate pankade kogukahjum seoses erasektori osaluse programmiga (miljonites eurodes)














  Pangad | Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma (1) | Riigiga seotud laenude nominaalsumma (2) | Nominaalsumma kokku (3)=(1)+(2) | Erasektori osaluse programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest (4) | Erasektori osaluse programmiga seotud kahjum riigiga seotud laenudest (5) | Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto) (6)=(4)+(5) | Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto)/Core Tier 1 (10) (2011. a dets) (%) | Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto)/koguvarad (2011. a dets) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreeka rahvuspank | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Emporiki | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Allikas: | Kreeka keskpank, „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), detsember 2012, lk 14. |

(23)

Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektoripõhise võlakirjade vahetamise kava, mida tuntakse erasektori osaluse programmina. Kreeka pangad osalesid erasektori osaluse programmis, mille käigus andis Kreeka valitsus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele uusi väärtpabereid (sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju), SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori osaluse programmi makseteateid olemasolevate Kreeka riigivõlakirjade eest nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (8). Kreeka ametiasutused andsid võlakirjade vahetuse tulemustest teada 9. märtsil 2012 (9). Kõnealune ettevõtmine põhjustas võlakirjaomanikele olulist kahjumit (Kreeka keskpanga hinnangul moodustab see Kreeka pankade puhul keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ja kapitalipuudujääki, mis kajastati tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta finantsaruannetes.

Tabel 2

Kreeka suurimate pankade kogukahjum seoses erasektori osaluse programmiga (miljonites eurodes)

Pangad

Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma (1)

Riigiga seotud laenude nominaalsumma (2)

Nominaalsumma kokku (3)=(1)+(2)

Erasektori osaluse programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest (4)

Erasektori osaluse programmiga seotud kahjum riigiga seotud laenudest (5)

Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto) (6)=(4)+(5)

Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto)/Core Tier 1 (10) (2011. a dets) (%)

Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto)/koguvarad (2011. a dets) (%)

Kreeka rahvuspank

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Emporiki

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Allikas:

Kreeka keskpank, „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), detsember 2012, lk 14.

| (24) | Kuna Kreeka pankadel olid erasektori osaluse programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes tohutud kapitalipuudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpanga (EKP) sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid nimetatud pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid rekapitaliseerimisvajadused ja kriisilahenduse kulud nimetatud programmi raames kokku 50 miljardit eurot (11). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud stressitest ajavahemikuks 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (12). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest, nagu need tulenevad 2012. aasta stressitestist.

  Tabel 3


  2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadused (miljonites eurodes)














  Pangad | Core Tier 1 võrdlustase (2011. a dets) (1) | Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets) (2) | Erasektori osaluse programmiga seotud eraldised (2011. a juuni) (3) | Prognoositavad krediidiriskist tulenevad kumulatiivsed kahjud (bruto) (4) | Laenukahjumireservid (2011. a dets) (5) | Pangasisene kapitali suurendamine (6) | Core Tier 1 sihttase (2014. a dets) (7) | Kapitalivajadused (8) =(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreeka rahvuspank | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Emporiki | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Allikas: | Kreeka keskpank, „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), detsember 2012, lk 8. |

(24)

Kuna Kreeka pankadel olid erasektori osaluse programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes tohutud kapitalipuudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpanga (EKP) sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid nimetatud pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid rekapitaliseerimisvajadused ja kriisilahenduse kulud nimetatud programmi raames kokku 50 miljardit eurot (11). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud stressitest ajavahemikuks 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (12). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest, nagu need tulenevad 2012. aasta stressitestist.

Tabel 3

2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadused (miljonites eurodes)

Pangad

Core Tier 1 võrdlustase (2011. a dets) (1)

Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets) (2)

Erasektori osaluse programmiga seotud eraldised (2011. a juuni) (3)

Prognoositavad krediidiriskist tulenevad kumulatiivsed kahjud (bruto) (4)

Laenukahjumireservid (2011. a dets) (5)

Pangasisene kapitali suurendamine (6)

Core Tier 1 sihttase (2014. a dets) (7)

Kapitalivajadused (8) =(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]

Kreeka rahvuspank

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Emporiki

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Allikas:

Kreeka keskpank, „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), detsember 2012, lk 8.

| (25) | Majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali suurendamise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigi toetust viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning vähendatakse maksumaksjate koormust (13). Kreeka keskpank leidis, et elujõulised kapitali suurendamise kavad esitas üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank, Piraeuse pank ja Alpha pank) (14). Esimesed vahendid ajutiseks rekapitaliseerimiseks saadi finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais. |
| --- | --- |

(25)

Majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali suurendamise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigi toetust viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning vähendatakse maksumaksjate koormust (13). Kreeka keskpank leidis, et elujõulised kapitali suurendamise kavad esitas üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank, Piraeuse pank ja Alpha pank) (14). Esimesed vahendid ajutiseks rekapitaliseerimiseks saadi finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais.

| (26) | Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tagama kõrgemad intressimäärad. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ning sattusid seetõttu täielikult sõltuvusse eurosüsteemi rahalistest vahenditest, (15) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast. |
| --- | --- |

(26)

Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tagama kõrgemad intressimäärad. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ning sattusid seetõttu täielikult sõltuvusse eurosüsteemi rahalistest vahenditest, (15) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.

| (27) | 3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori osaluse programmi raames investorite saadud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostu programmi – hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (16). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis realiseeris nende edasised kahjumid bilansis, kuna erasektori osaluse programmi käigus nende uute Kreeka riigivõlakirjade eest kirjendatud arvestuslik kahjum (st erinevus turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus suuremas osas lõplikuks ja tagasipöördumatuks (17). |
| --- | --- |

(27)

3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori osaluse programmi raames investorite saadud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostu programmi – hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (16). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis realiseeris nende edasised kahjumid bilansis, kuna erasektori osaluse programmi käigus nende uute Kreeka riigivõlakirjade eest kirjendatud arvestuslik kahjum (st erinevus turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus suuremas osas lõplikuks ja tagasipöördumatuks (17).

| (28) | 2012. aasta detsembris said neli Kreeka suurimat panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist teist korda vahendeid ajutise rekapitaliseerimise vajaduste katmiseks. |
| --- | --- |

(28)

2012. aasta detsembris said neli Kreeka suurimat panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist teist korda vahendeid ajutise rekapitaliseerimise vajaduste katmiseks.

| (29) | 2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures finantsstabiilsuse fondile kuulus kõigi nelja panga aktsiatest enam kui 80 %. Nende pankade puhul, kellel õnnestus hankida piisavas eelnevalt kindlaksmääratud koguses erakapitali (Alpha Bank Group, Piraeus Bank S.A. ja National Bank of Greece S.A.), omandas finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestoritele väljastati finantsstabiilsuse fondile kuuluvate aktsiate ostutähed. |
| --- | --- |

(29)

2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures finantsstabiilsuse fondile kuulus kõigi nelja panga aktsiatest enam kui 80 %. Nende pankade puhul, kellel õnnestus hankida piisavas eelnevalt kindlaksmääratud koguses erakapitali (Alpha Bank Group, Piraeus Bank S.A. ja National Bank of Greece S.A.), omandas finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestoritele väljastati finantsstabiilsuse fondile kuuluvate aktsiate ostutähed.

| (30) | 2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli teha diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide, aga ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ning laenude kestuse perspektiivis. Krediidikahju prognoosimiseks tehtud analüüsid põhinesid kahel makromajanduslikul stsenaariumil – baasstsenaariumil ja ebasoodsal stsenaariumil. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate andmete abil. |
| --- | --- |

(30)

2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli teha diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide, aga ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ning laenude kestuse perspektiivis. Krediidikahju prognoosimiseks tehtud analüüsid põhinesid kahel makromajanduslikul stsenaariumil – baasstsenaariumil ja ebasoodsal stsenaariumil. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate andmete abil.

| (31) | Lähtudes nõustaja hinnangutest krediidikahju prognooside kohta, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”), et hinnata Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevust nii baas- kui ka ebasoodsa stsenaariumi korral. Kapitalivajaduste hinnangu koostamisel osutas Kreeka keskpangale tehnilist abi teine nõustaja. |
| --- | --- |

(31)

Lähtudes nõustaja hinnangutest krediidikahju prognooside kohta, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”), et hinnata Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevust nii baas- kui ka ebasoodsa stsenaariumi korral. Kapitalivajaduste hinnangu koostamisel osutas Kreeka keskpangale tehnilist abi teine nõustaja.

| (32) | 2013. aasta stressitesti raames tehtud kapitalivajaduste hindamine hõlmas peamiselt järgmist: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (18) konsolideeritud alusel Kreeka riski ja välismaise riski kohta, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.

  Tabel 4


  2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (miljonites eurodes)













  Pangad | Core Tier 1 võrdlustase (2013. a juuni) (1) | Laenukahjumireservid (2013. a juuni) (2) | Prognoositav krediidikahju, Kreeka risk (3) | Prognoositav krediidikahju, välismaine risk (19) (4) | Pangasisene kapitali suurendamine (5) | Stressitesti Core Tier 1 suhtarv (2016. a dets) (6) | Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreeka rahvuspank (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Allikas: | Kreeka keskpank, „2013 Stress Test of the Greek Banking Sector” (2013. aasta stressitest Kreeka pangandussektori kohta), 2014. aasta märts, lk 42. |

(32)

2013. aasta stressitesti raames tehtud kapitalivajaduste hindamine hõlmas peamiselt järgmist: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (18) konsolideeritud alusel Kreeka riski ja välismaise riski kohta, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.

Tabel 4

2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (miljonites eurodes)

Pangad

Core Tier 1 võrdlustase (2013. a juuni) (1)

Laenukahjumireservid (2013. a juuni) (2)

Prognoositav krediidikahju, Kreeka risk (3)

Prognoositav krediidikahju, välismaine risk (19) (4)

Pangasisene kapitali suurendamine (5)

Stressitesti Core Tier 1 suhtarv (2016. a dets) (6)

Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

Kreeka rahvuspank (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Allikas:

Kreeka keskpank, „2013 Stress Test of the Greek Banking Sector” (2013. aasta stressitest Kreeka pangandussektori kohta), 2014. aasta märts, lk 42.

| (33) | 6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada hiljemalt 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali suurendamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused. |
| --- | --- |

(33)

6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada hiljemalt 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali suurendamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.

| (34) | Ajavahemikul 2013. aasta märtsi lõpust 2014. aasta mai alguseni jätkasid pangad jõupingutusi kapitali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Ajavahemikul 2013. aasta märtsi lõpust 2014. aasta mai alguseni jätkasid pangad jõupingutusi kapitali suurendamiseks.

2.1.2.   Abisaaja

| (35) | Pank osutab universaalpangandusteenuseid peamiselt Kreekas ja Kagu-Euroopa riikides (Küpros, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik) ning ka Ühendkuningriigis. Kodumajapidamistele ja ettevõtetele pakutakse laiaulatuslikke pangandus- ja finantstooteid ning -teenuseid. Pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, rahavoogude juhtimise ja investeerimispanganduse valdkonnas. Pank on asutatud juriidilise isikuna Kreekas ning selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 30. septembri 2012. aasta seisuga oli pangal kokku 17 119 töötajat – umbes kolmandik neist Kagu-Euroopa riikides ja Ühendkuningriigis ning ülejäänud Kreekas (22). |
| --- | --- |

(35)

Pank osutab universaalpangandusteenuseid peamiselt Kreekas ja Kagu-Euroopa riikides (Küpros, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik) ning ka Ühendkuningriigis. Kodumajapidamistele ja ettevõtetele pakutakse laiaulatuslikke pangandus- ja finantstooteid ning -teenuseid. Pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, rahavoogude juhtimise ja investeerimispanganduse valdkonnas. Pank on asutatud juriidilise isikuna Kreekas ning selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 30. septembri 2012. aasta seisuga oli pangal kokku 17 119 töötajat – umbes kolmandik neist Kagu-Euroopa riikides ja Ühendkuningriigis ning ülejäänud Kreekas (22).

| (36) | Pank osales erasektori osaluse programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nominaalsummas 6 043 miljonit eurot. Erasektori osaluse programmi kulud olid panga jaoks kokku 4 786 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamisaruandes (23). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs pank erasektori osaluse programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga realiseerus Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum. |
| --- | --- |

(36)

Pank osales erasektori osaluse programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nominaalsummas 6 043 miljonit eurot. Erasektori osaluse programmi kulud olid panga jaoks kokku 4 786 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamisaruandes (23). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs pank erasektori osaluse programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga realiseerus Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.

| (37) | Tabelis 5 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).

  Tabel 5


  Alpha panga põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja 2013











  Kasum/kahjum
  (miljonites eurodes) | 2010 | 2011 | 2012 | Pro forma näitaja, 2012
  (sh Emporiki) | 2013
  (sh Emporiki) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netointressitulu | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Tegevustulu kokku | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Tegevuskulud kokku | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Maksueelne tulu | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Väärtuse langusest tulenev kahjum krediidiriski katmiseks | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Erasektori osaluse programmi alla kuuluvate Kreeka riigivõlakirjade ja laenude väärtuse langusest tulenev kahjum | — | –4 789 | — | — | — |
| Negatiivne firmaväärtus | | | | | 3 283 |
| Puhaskasum/-kahjum | 86 | –3 810 | –1 086 | Andmed puuduvad. | 2 922 |
| Valikulised koguselised näitajad
  (mln eurot) | 2010 | 2011 | 2012 | Pro forma näitaja, 2012
  (sh Emporiki) | 2013
  (sh Emporiki) |
| Klientidele antud laenud ja tehtud ettemaksed kokku (neto) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Hoiused | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Varad kokku | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Omakapital kokku (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Allikad: | 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.
  Pro forma andmed 2012. aasta kohta: Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 24.
  2012. ja 2011. aasta: 2012. aasta finantsandmed – konsolideeritud finantsaruanded: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf.
  2010: 2011. aasta finantsandmed – konsolideeritud finantsaruanded: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf. |

(37)

Tabelis 5 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).

Tabel 5

Alpha panga põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja 2013

Kasum/kahjum

(miljonites eurodes)

2010

2011

2012

Pro forma näitaja, 2012

(sh Emporiki)

2013

(sh Emporiki)

Netointressitulu

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Tegevustulu kokku

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Tegevuskulud kokku

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Maksueelne tulu

1 101

1 187

327

80

918

Väärtuse langusest tulenev kahjum krediidiriski katmiseks

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Erasektori osaluse programmi alla kuuluvate Kreeka riigivõlakirjade ja laenude väärtuse langusest tulenev kahjum

—

–4 789

—

—

—

Negatiivne firmaväärtus

3 283

Puhaskasum/-kahjum

86

–3 810

–1 086

Andmed puuduvad.

2 922

Valikulised koguselised näitajad

(mln eurot)

2010

2011

2012

Pro forma näitaja, 2012

(sh Emporiki)

2013

(sh Emporiki)

Klientidele antud laenud ja tehtud ettemaksed kokku (neto)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Hoiused

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Varad kokku

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Omakapital kokku (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Allikad:

2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.

Pro forma andmed 2012. aasta kohta: Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 24.

2012. ja 2011. aasta: 2012. aasta finantsandmed – konsolideeritud finantsaruanded: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf.

2010: 2011. aasta finantsandmed – konsolideeritud finantsaruanded: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.

| (38) | Tabelist 5 nähtub, et lisaks erasektori osaluse programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (4 786 miljonit eurot) (25) kandis pank kahju tulude vähenemise (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsema kahjumi tõttu. Panga likviidsuspositsioon sai oluliselt kannatada hoiuste väljavoolu tõttu ning selle laenude ja hoiuste suhtarv oli 2011. aasta 31. detsembril (26) 152 %, kusjuures 34 % bilansist rahastati tol ajal eurosüsteemist (27). |
| --- | --- |

(38)

Tabelist 5 nähtub, et lisaks erasektori osaluse programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (4 786 miljonit eurot) (25) kandis pank kahju tulude vähenemise (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsema kahjumi tõttu. Panga likviidsuspositsioon sai oluliselt kannatada hoiuste väljavoolu tõttu ning selle laenude ja hoiuste suhtarv oli 2011. aasta 31. detsembril (26) 152 %, kusjuures 34 % bilansist rahastati tol ajal eurosüsteemist (27).

| (39) | 2013. aasta stressitestis prognoosis Kreeka keskpank, et baasstsenaariumi korral moodustavad panga kapitalivajadused 262 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(39)

2013. aasta stressitestis prognoosis Kreeka keskpank, et baasstsenaariumi korral moodustavad panga kapitalivajadused 262 miljonit eurot.

| (40) | 2014. aasta märtsis suurendas pank kapitali summas 1,2 miljardit eurot põhjenduses 39 osutatud kapitalivajaduste katmiseks ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiate (940 miljonit eurot) tagasimaksmiseks (28). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis ei võtnud finantsstabiilsuse fond kohustust toetada panga kapitali suurendamist kapitalisüstiga, juhul kui erainvestorite nõudlus peaks osutuma ebapiisavaks. Pank suurendas oma kapitali kapitaliväärtpaberite eelisostuõiguseta pakkumisega rahvusvahelistele investoritele (st kapitali suurendamiseks tühistati aktsionäride eelisostuõigus) ning avaliku pakkumisega Kreekas. Märkimishinnaks määrati 0,66 eurot aktsia kohta. |
| --- | --- |

(40)

2014. aasta märtsis suurendas pank kapitali summas 1,2 miljardit eurot põhjenduses 39 osutatud kapitalivajaduste katmiseks ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiate (940 miljonit eurot) tagasimaksmiseks (28). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis ei võtnud finantsstabiilsuse fond kohustust toetada panga kapitali suurendamist kapitalisüstiga, juhul kui erainvestorite nõudlus peaks osutuma ebapiisavaks. Pank suurendas oma kapitali kapitaliväärtpaberite eelisostuõiguseta pakkumisega rahvusvahelistele investoritele (st kapitali suurendamiseks tühistati aktsionäride eelisostuõigus) ning avaliku pakkumisega Kreekas. Märkimishinnaks määrati 0,66 eurot aktsia kohta.

| (41) | Pärast kapitali suurendamist teatas pank 17. aprillil 2014, et lunastas Kreekale eelisaktsiad kogusummas 940 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(41)

Pärast kapitali suurendamist teatas pank 17. aprillil 2014, et lunastas Kreekale eelisaktsiad kogusummas 940 miljonit eurot.

2.2.   PANGAPOOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE

2.2.1.   Emporiki panga omandamine

| (42) | Emporiki pank asutati 1882. aastal. |
| --- | --- |

(42)

Emporiki pank asutati 1882. aastal.

| (43) | 2000. aastal omandas Crédit Agricole kontsern Emporiki pangas 6,7 % suuruse osaluse. Emporiki sai Crédit Agricole tütarettevõtjaks 2006. aastal, kui viimane omandas selles kontrolli. Crédit Agricole omandas 2006. aastal Emporiki pangas 94,99 % suuruse osaluse. |
| --- | --- |

(43)

2000. aastal omandas Crédit Agricole kontsern Emporiki pangas 6,7 % suuruse osaluse. Emporiki sai Crédit Agricole tütarettevõtjaks 2006. aastal, kui viimane omandas selles kontrolli. Crédit Agricole omandas 2006. aastal Emporiki pangas 94,99 % suuruse osaluse.

| (44) | Emporiki pank tegutses kõikides pangandusvaldkondades (jae- ja äripangandus) ning osutas ka investeerimis-, varade valitsemise, väärtpaberiportfelli valitsemise ja üldisi finantsteenuseid. Kreekas osutati teenuseid 323 filiaali kaudu, Küprosel filiaali ja tütarettevõtja kaudu ning Bulgaarias, Albaanias ja Rumeenias tütarettevõtjate kaudu (29). 31. detsembri 2012. aasta seisuga töötas Emporikis kokku 4 230 inimest. |
| --- | --- |

(44)

Emporiki pank tegutses kõikides pangandusvaldkondades (jae- ja äripangandus) ning osutas ka investeerimis-, varade valitsemise, väärtpaberiportfelli valitsemise ja üldisi finantsteenuseid. Kreekas osutati teenuseid 323 filiaali kaudu, Küprosel filiaali ja tütarettevõtja kaudu ning Bulgaarias, Albaanias ja Rumeenias tütarettevõtjate kaudu (29). 31. detsembri 2012. aasta seisuga töötas Emporikis kokku 4 230 inimest.

| (45) | Pank osales erasektori osaluse programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja muid aktsepteeritud väärtpabereid nominaalsummas 766 miljonit eurot. Nagu on osutatud tabelis 2, moodustasid Emporiki erasektori osaluse programmiga seotud kulud kokku umbes 590 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamisaruandes. Tabeli 3 andmetest selgub, et Emporiki panga kapitalivajadused olid hinnanguliselt 2 475 miljonit eurot, mille arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud 2012. aasta stressitest ajavahemikuks 2011. aasta 31. detsembrist kuni 2014. aasta 31. detsembrini, milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi. |
| --- | --- |

(45)

Pank osales erasektori osaluse programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja muid aktsepteeritud väärtpabereid nominaalsummas 766 miljonit eurot. Nagu on osutatud tabelis 2, moodustasid Emporiki erasektori osaluse programmiga seotud kulud kokku umbes 590 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamisaruandes. Tabeli 3 andmetest selgub, et Emporiki panga kapitalivajadused olid hinnanguliselt 2 475 miljonit eurot, mille arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud 2012. aasta stressitest ajavahemikuks 2011. aasta 31. detsembrist kuni 2014. aasta 31. detsembrini, milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi.

| (46) | 12. oktoobril 2012 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Emporiki panga omandamiseks äriühingult Crédit Agricole S.A. |
| --- | --- |

(46)

12. oktoobril 2012 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Emporiki panga omandamiseks äriühingult Crédit Agricole S.A.

| (47) | 16. oktoobril 2012 sõlmisid Crédit Agricole ja pank lepingu pealkirjaga „Share Purchase Agreement dated 16 October 2012 between Crédit Agricole S.A. and Alpha Bank S.A. for the sale and purchase of Emporiki Bank of Greece S.A.” (16. oktoobri 2012. aasta aktsiaostuleping äriühingute Crédit Agricole S.A. ja Alpha Bank S.A. vahel Emporiki Bank of Greece S.A. müümise ja ostmise kohta). Pärast tehingueelset analüüsi tegi Crédit Agricole kapitalisüsti kogusummas 2 893 miljonit eurot, märkides täies ulatuses panga emiteeritud vahetusvõlakirja summas 150 miljonit eurot (30). Pank pidi seejärel omandama täielikult rekapitaliseeritud Emporiki panga ühe euro eest. Aktsiaostulepingu kohaselt ei omandanud pank Emporiki välismaiseid tütarettevõtjaid, mis jäid Crédit Agricole alla, välja arvatud Emporiki Küprose filiaal, mille varad moodustasid 0,5 miljardit eurot ning mille pank omandas. |
| --- | --- |

(47)

16. oktoobril 2012 sõlmisid Crédit Agricole ja pank lepingu pealkirjaga „Share Purchase Agreement dated 16 October 2012 between Crédit Agricole S.A. and Alpha Bank S.A. for the sale and purchase of Emporiki Bank of Greece S.A.” (16. oktoobri 2012. aasta aktsiaostuleping äriühingute Crédit Agricole S.A. ja Alpha Bank S.A. vahel Emporiki Bank of Greece S.A. müümise ja ostmise kohta). Pärast tehingueelset analüüsi tegi Crédit Agricole kapitalisüsti kogusummas 2 893 miljonit eurot, märkides täies ulatuses panga emiteeritud vahetusvõlakirja summas 150 miljonit eurot (30). Pank pidi seejärel omandama täielikult rekapitaliseeritud Emporiki panga ühe euro eest. Aktsiaostulepingu kohaselt ei omandanud pank Emporiki välismaiseid tütarettevõtjaid, mis jäid Crédit Agricole alla, välja arvatud Emporiki Küprose filiaal, mille varad moodustasid 0,5 miljardit eurot ning mille pank omandas.

| (48) | 31. detsembril 2012 oli Emporiki panga omavahendite suhtarv pärast Crédit Agricole rekapitaliseerimist 17,6 % ning esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 13,5 %. |
| --- | --- |

(48)

31. detsembril 2012 oli Emporiki panga omavahendite suhtarv pärast Crédit Agricole rekapitaliseerimist 17,6 % ning esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 13,5 %.

| (49) | 1. veebruaril 2013 teatas pank Emporiki panga kogu aktsiakapitali lõplikust ülekandmisest pangale (31). |
| --- | --- |

(49)

1. veebruaril 2013 teatas pank Emporiki panga kogu aktsiakapitali lõplikust ülekandmisest pangale (31).

| (50) | Tabelis 6 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga.

  Tabel 6


  Emporiki panga põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja jaanuar 2013










  (Miljardites eurodes) | 31. detsember 2010
  (konsolideeritud) | 31. detsember 2011
  (konsolideeritud) | 2012. aasta detsember
  (panga omandatud ulatuses) | 2013. aasta jaanuar
  (panga omandatud ulatuses) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varad kokku | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Klientidele antud brutolaenud ja tehtud ettemaksed kokku | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Eraldised | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Võlgnevused klientide ees | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Eurosüsteemist saadud rahalised vahendid | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Omakapital kokku | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Kahjum pärast maksustamist | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Puhaslaenud/-hoiused | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Allikad: | jaanuar 2013: Alpha panga 2012. aasta majandusaasta tulemused, 27. märtsi 2013. aasta ettekanne (internetis kättesaadav: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf).
  Detsember 2012: Alpha panga ja Emporiki panga põhinäitajad, internetis kättesaadavad: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2.
  2011. ja 2010. aasta: Emporiki panga konsolideeritud finantsaruanne, 31. detsember 2011. |

(50)

Tabelis 6 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga.

Tabel 6

Emporiki panga põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja jaanuar 2013

(Miljardites eurodes)

31. detsember 2010

(konsolideeritud)

31. detsember 2011

(konsolideeritud)

2012. aasta detsember

(panga omandatud ulatuses)

2013. aasta jaanuar

(panga omandatud ulatuses)

Varad kokku

26,78

21,7

19,5

18,2

Klientidele antud brutolaenud ja tehtud ettemaksed kokku

24

23,48

19,85

19,8

Eraldised

2,8

4,4

5

5

Võlgnevused klientide ees

12,2

11,3

12,68

12,9

Eurosüsteemist saadud rahalised vahendid

0,3

1,77

1,2

1,2

Omakapital kokku

0,9

0,9

1,73

2,3

Kahjum pärast maksustamist

–0,87

–1,76

–1,5

Puhaslaenud/-hoiused

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Allikad:

jaanuar 2013: Alpha panga 2012. aasta majandusaasta tulemused, 27. märtsi 2013. aasta ettekanne (internetis kättesaadav: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf).

Detsember 2012: Alpha panga ja Emporiki panga põhinäitajad, internetis kättesaadavad: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2.

2011. ja 2010. aasta: Emporiki panga konsolideeritud finantsaruanne, 31. detsember 2011.

2.2.2.   Kolme ühistupanga valitud kohustuste omandamine

| (51) | 8. detsembril 2013 otsustas Kreeka keskpank võtta kolme ühistupanga, st Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga suhtes kriisilahendusmeetmed. |
| --- | --- |

(51)

8. detsembril 2013 otsustas Kreeka keskpank võtta kolme ühistupanga, st Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga suhtes kriisilahendusmeetmed.

| (52) | Kreeka keskpank käivitas ostu- ja ülevõtmismenetluse, (32) mis tähendab, et omandajale kantakse üle kõik hoiused, sealhulgas pankadevahelised hoiused, ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees, kuid mitte laenud. Keskpank võttis ühendust nelja süsteemselt olulise Kreeka pangaga, kuna tema eeskirjade kohaselt tuleks hoiused üle kanda täielikult rekapitaliseeritud asutustele. Siduva pakkumise esitasid ainult pank ja Eurobank – 5. detsembril 2013. Kreeka keskpank luges panga pakkumise eelispakkumiseks. Tasuna pakkus pank summat, mis moodustas 2,1 % ülekantavatest hoiustest. |
| --- | --- |

(52)

Kreeka keskpank käivitas ostu- ja ülevõtmismenetluse, (32) mis tähendab, et omandajale kantakse üle kõik hoiused, sealhulgas pankadevahelised hoiused, ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees, kuid mitte laenud. Keskpank võttis ühendust nelja süsteemselt olulise Kreeka pangaga, kuna tema eeskirjade kohaselt tuleks hoiused üle kanda täielikult rekapitaliseeritud asutustele. Siduva pakkumise esitasid ainult pank ja Eurobank – 5. detsembril 2013. Kreeka keskpank luges panga pakkumise eelispakkumiseks. Tasuna pakkus pank summat, mis moodustas 2,1 % ülekantavatest hoiustest.

2.2.2.1.   Dodekaneeside pank

| (53) | Dodekaneeside pank asutati 1994. aastal. |
| --- | --- |

(53)

Dodekaneeside pank asutati 1994. aastal.

| (54) | 22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Dodekaneeside pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Dodekaneeside pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. juuni 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt 3,5 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Dodekaneeside panga kapitali suurendamise vastu. |
| --- | --- |

(54)

22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Dodekaneeside pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Dodekaneeside pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. juuni 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt 3,5 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Dodekaneeside panga kapitali suurendamise vastu.

| (55) | Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Dodekaneeside panga kriisilahendust. Dodekaneeside panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (33). Dodekaneeside panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (34). Kreeka keskpanga hinnangul (35) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 6 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 255 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 249 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki (36). Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 166 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 83 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. 16. juunil 2014 tegi Kreeka keskpank kindlaks, et Dodekaneeside panga lõplik likviidsuspuudujääk moodustab 258,5 miljonit eurot. Finantsstabiilsuse fond katab likviidsuspuudujäägi katmata osa. |
| --- | --- |

(55)

Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Dodekaneeside panga kriisilahendust. Dodekaneeside panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (33). Dodekaneeside panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (34). Kreeka keskpanga hinnangul (35) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 6 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 255 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 249 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki (36). Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 166 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 83 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. 16. juunil 2014 tegi Kreeka keskpank kindlaks, et Dodekaneeside panga lõplik likviidsuspuudujääk moodustab 258,5 miljonit eurot. Finantsstabiilsuse fond katab likviidsuspuudujäägi katmata osa.

| (56) | 30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Dodekaneeside pangas kokku 132 inimest ning sellel oli 11 filiaali. Kriisilahenduse raamistikus ei võtnud pank üle Dodekaneeside panga ühtki filiaali, ent osutas sellele, et tagab füüsilise kohaloleku piirkondades, kus filiaalide võrgustik ei kattu (st neljal saarel, kus ei ole teisi panku), rentides likvideerija hallatavat nelja väikefiliaali. Dodekaneeside panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle. |
| --- | --- |

(56)

30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Dodekaneeside pangas kokku 132 inimest ning sellel oli 11 filiaali. Kriisilahenduse raamistikus ei võtnud pank üle Dodekaneeside panga ühtki filiaali, ent osutas sellele, et tagab füüsilise kohaloleku piirkondades, kus filiaalide võrgustik ei kattu (st neljal saarel, kus ei ole teisi panku), rentides likvideerija hallatavat nelja väikefiliaali. Dodekaneeside panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle.

2.2.2.2.   Evia pank

| (57) | Evia pank asutati 1995. aastal. |
| --- | --- |

(57)

Evia pank asutati 1995. aastal.

| (58) | 22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Evia pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Evia pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. juuni 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt 1,8 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Evia panga kapitali suurendamise vastu. |
| --- | --- |

(58)

22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Evia pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Evia pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. juuni 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt 1,8 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Evia panga kapitali suurendamise vastu.

| (59) | Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Evia panga kriisilahendust. Evia panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (37). Evia panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (38). Kreeka keskpanga hinnangul (39) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 2 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 98 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 96 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki. Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 64 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 32 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. 16. juunil 2014 tegi Kreeka keskpank kindlaks, et Evia panga lõplik likviidsuspuudujääk moodustab 105 miljonit eurot. Finantsstabiilsuse fond katab likviidsuspuudujäägi katmata osa.
  30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Evia pangas kokku 59 inimest ning sellel oli neli filiaali. Pank ei võtnud üle Evia panga ühtki filiaali. Evia panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle. |
| --- | --- |

(59)

Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Evia panga kriisilahendust. Evia panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (37). Evia panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (38). Kreeka keskpanga hinnangul (39) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 2 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 98 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 96 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki. Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 64 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 32 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. 16. juunil 2014 tegi Kreeka keskpank kindlaks, et Evia panga lõplik likviidsuspuudujääk moodustab 105 miljonit eurot. Finantsstabiilsuse fond katab likviidsuspuudujäägi katmata osa.

30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Evia pangas kokku 59 inimest ning sellel oli neli filiaali. Pank ei võtnud üle Evia panga ühtki filiaali. Evia panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle.

2.2.2.3.   Lääne-Makedoonia pank

| (60) | 1995. aastal asutati Kozani prefektuuri arengu-krediidiühistu. 2008. aastal hakkas ühistu tegutsema Lääne-Makedoonia ühistupanga nimetuse all. |
| --- | --- |

(60)

1995. aastal asutati Kozani prefektuuri arengu-krediidiühistu. 2008. aastal hakkas ühistu tegutsema Lääne-Makedoonia ühistupanga nimetuse all.

| (61) | 22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Lääne-Makedoonia pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Lääne-Makedoonia pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. septembri 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt –11 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Lääne-Makedoonia panga kapitali suurendamise suhtes. |
| --- | --- |

(61)

22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Lääne-Makedoonia pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Lääne-Makedoonia pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. septembri 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt –11 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Lääne-Makedoonia panga kapitali suurendamise suhtes.

| (62) | Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Lääne-Makedoonia panga kriisilahendust. Lääne-Makedoonia panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (40). Lääne-Makedoonia panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (41). Kreeka keskpanga hinnangul (42) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 2 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 84 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 82 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki. Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 55 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 27 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. |
| --- | --- |

(62)

Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Lääne-Makedoonia panga kriisilahendust. Lääne-Makedoonia panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (40). Lääne-Makedoonia panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (41). Kreeka keskpanga hinnangul (42) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 2 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 84 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 82 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki. Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 55 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 27 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma.

| (63) | 30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Lääne-Makedoonia pangas kokku 36 inimest ning sellel oli kolm filiaali. Pank ei võtnud üle Lääne-Makedoonia panga ühtki filiaali. Lääne-Makedoonia panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle. |
| --- | --- |

(63)

30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Lääne-Makedoonia pangas kokku 36 inimest ning sellel oli kolm filiaali. Pank ei võtnud üle Lääne-Makedoonia panga ühtki filiaali. Lääne-Makedoonia panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle.

| (64) | Kolme ühistupanga põhinäitajad on esitatud tabelis 7.

  Tabel 7


  Kolme ühistupanga põhiandmed (miljonites eurodes) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B) – (A) | (E) = 2,1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ülekantud varade õiglane väärtus | Ülekantud kohustuste õiglane väärtus | millest ülekantud hoiuseid | Esialgne likviidsuspuudujääk | Tasu
  (2,1 % ülekantud hoiustest) |
| Dodekaneeside pank | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| Evia pank | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Lääne-Makedoonia pank | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| Kokku | | | | 427 | 9 |
| Allikad: | Kreeka keskpanga krediidi- ja kindlustuskomisjoni 8. veebruari 2013. aasta otsused 97/1, 97/2 ja 97/3.

  Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsused 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 ja 14/8. |

(64)

Kolme ühistupanga põhinäitajad on esitatud tabelis 7.

Tabel 7

Kolme ühistupanga põhiandmed (miljonites eurodes)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B) – (A)

(E) = 2,1 %* (C)

Ülekantud varade õiglane väärtus

Ülekantud kohustuste õiglane väärtus

millest ülekantud hoiuseid

Esialgne likviidsuspuudujääk

Tasu

(2,1 % ülekantud hoiustest)

Dodekaneeside pank

6

255

255

249

5

Evia pank

2

98

95

96

2

Lääne-Makedoonia pank

2

84

82

82

2

Kokku

427

9

Allikad:

Kreeka keskpanga krediidi- ja kindlustuskomisjoni 8. veebruari 2013. aasta otsused 97/1, 97/2 ja 97/3.

Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsused 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 ja 14/8.

2.2.3.   Citibanki Kreeka haru omandamine

| (65) | Citibank International asutati 1812. aastal. Citibanki Kreeka haru asutati 1964. aastal teenuste osutamiseks peamiselt merendus- ja ärisektoris. 1980. aastal hakkas Citibanki Kreeka haru tegelema jaepangandusega. Praegu tegeleb Citibanki Kreeka haru nii jae- kui ka äripanganduse valdkonnas ning sellel on riigis 20 filiaali. |
| --- | --- |

(65)

Citibank International asutati 1812. aastal. Citibanki Kreeka haru asutati 1964. aastal teenuste osutamiseks peamiselt merendus- ja ärisektoris. 1980. aastal hakkas Citibanki Kreeka haru tegelema jaepangandusega. Praegu tegeleb Citibanki Kreeka haru nii jae- kui ka äripanganduse valdkonnas ning sellel on riigis 20 filiaali.

| (66) | 29. mail 2014 esitas pank finantsstabiilsuse fondile taotluse nõusoleku saamiseks Citibanki Kreeka haru, sealhulgas Diners Clubi Kreeka haru (edaspidi „Diners”) (43) omandamiseks. |
| --- | --- |

(66)

29. mail 2014 esitas pank finantsstabiilsuse fondile taotluse nõusoleku saamiseks Citibanki Kreeka haru, sealhulgas Diners Clubi Kreeka haru (edaspidi „Diners”) (43) omandamiseks.

| (67) | Pank andis teada, et kavatseb osta Citibanki Kreeka haru tegevuse, sealhulgas laenud klientidele (laenud kokku netosummas 442 miljonit eurot ning täielikult maha kantud viivislaenud summas 1 115 miljonit eurot), klientide hoiused (kogusummas 1 067 miljonit eurot), valitsetud varad (1 186 miljonit eurot), pangakontorid, pangaautomaatide võrgustik (44) ja töötajad (45). Peale selle väljendas pank kavatsust osta Dinersi kogu lihtaktsiakapital. |
| --- | --- |

(67)

Pank andis teada, et kavatseb osta Citibanki Kreeka haru tegevuse, sealhulgas laenud klientidele (laenud kokku netosummas 442 miljonit eurot ning täielikult maha kantud viivislaenud summas 1 115 miljonit eurot), klientide hoiused (kogusummas 1 067 miljonit eurot), valitsetud varad (1 186 miljonit eurot), pangakontorid, pangaautomaatide võrgustik (44) ja töötajad (45). Peale selle väljendas pank kavatsust osta Dinersi kogu lihtaktsiakapital.

| (68) | Hinnaks määrati 2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(68)

Hinnaks määrati 2 miljonit eurot.

| (69) | 5. juunil 2014 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Citibanki Kreeka haru omandamiseks. |
| --- | --- |

(69)

5. juunil 2014 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Citibanki Kreeka haru omandamiseks.

2.3.   ABIMEETMED

2.3.1.   Kreeka pankade toetuskava raames panga kasuks võetud abimeetmed (meetmed L1 ja A)

| (70) | Pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmel kujul: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad. |
| --- | --- |

(70)

Pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmel kujul: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.

2.3.1.1.   Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigipoolne likviidsustoetus (meede L1)

| (71) | Pank on saanud ja saab jätkuvalt abi tagatismeetme ja riigivõlakirjade meetme alusel. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 30. novembri 2011. aasta seisuga oli pank saanud tagatisi kokku umbes 14,0 miljardi euro ulatuses. 30. septembri 2011. aasta seisuga oli pank saanud riigivõlakirju summas 1,6 miljardit eurot (46). |
| --- | --- |

(71)

Pank on saanud ja saab jätkuvalt abi tagatismeetme ja riigivõlakirjade meetme alusel. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 30. novembri 2011. aasta seisuga oli pank saanud tagatisi kokku umbes 14,0 miljardi euro ulatuses. 30. septembri 2011. aasta seisuga oli pank saanud riigivõlakirju summas 1,6 miljardit eurot (46).

| (72) | Panga ümberkorralduskavas, mille Kreeka ametiasutused esitasid komisjonile 12. juunil 2014, teatasid ametiasutused kavatsusest jätkata ümberkorraldusperioodil Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste andmist ja riigivõlakirjade väljastamist. |
| --- | --- |

(72)

Panga ümberkorralduskavas, mille Kreeka ametiasutused esitasid komisjonile 12. juunil 2014, teatasid ametiasutused kavatsusest jätkata ümberkorraldusperioodil Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste andmist ja riigivõlakirjade väljastamist.

2.3.1.2.   Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)

| (73) | 2009. aasta mais sai pank Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames 940 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (meede A). Kapitalisüst moodustas umbes 2 % panga riskiga kaalutud varast (47) tol ajal. |
| --- | --- |

(73)

2009. aasta mais sai pank Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames 940 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (meede A). Kapitalisüst moodustas umbes 2 % panga riskiga kaalutud varast (47) tol ajal.

| (74) | Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja tähtajaga viis aastat. |
| --- | --- |

(74)

Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja tähtajaga viis aastat.

| (75) | Pank lunastas eelisaktsiad 17. aprillil 2014, nagu on kirjeldatud põhjenduses 41. |
| --- | --- |

(75)

Pank lunastas eelisaktsiad 17. aprillil 2014, nagu on kirjeldatud põhjenduses 41.

2.3.2.   Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)

| (76) | Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulisel finantsasutusel saada rahalisi vahendeid eurosüsteemist, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Nimetatud asutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on [...] (48) baaspunkti kõrgem intressist, mida tuleb keskpangapoolse refinantseerimise eest maksta tavatingimustel. |
| --- | --- |

(76)

Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulisel finantsasutusel saada rahalisi vahendeid eurosüsteemist, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Nimetatud asutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on [...] (48) baaspunkti kõrgem intressist, mida tuleb keskpangapoolse refinantseerimise eest maksta tavatingimustel.

| (77) | Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid. Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigitagatise, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna (49). Seaduse nr 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse nr 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril anda riigi nimel Kreeka keskpangale tagatisi, et säilitada Kreeka keskpanga nõuded krediidiasutuste vastu. Erakorralist likviidsusabi saanud pangad peavad maksma riigile tagatistasu [...] baaspunkti. |
| --- | --- |

(77)

Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid. Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigitagatise, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna (49). Seaduse nr 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse nr 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril anda riigi nimel Kreeka keskpangale tagatisi, et säilitada Kreeka keskpanga nõuded krediidiasutuste vastu. Erakorralist likviidsusabi saanud pangad peavad maksma riigile tagatistasu [...] baaspunkti.

| (78) | 31. detsembril 2011 sai pank 6,7 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (50) ning 31. detsembril 2012 omakorda 23,6 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (51). |
| --- | --- |

(78)

31. detsembril 2011 sai pank 6,7 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (50) ning 31. detsembril 2012 omakorda 23,6 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (51).

2.3.3.   Pangale finantsstabiilsuse fondi kaudu antud abimeetmed (meetmed B1, B2, B3 ja B4)

| (79) | Alates 2012. aastast on finantsstabiilsuse fond võtnud panga suhtes mitu kapitalitoetusega seotud meedet. Tabelis 8 on esitatud nimetatud abimeetmete ülevaade.

  Tabel 8


  Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu panga suhtes kohaldatud abimeetmed | Esimene ajutine rekapitaliseerimine, 2012. aasta mai | Teine ajutine rekapitaliseerimine, 2012. aasta detsember | Kohustuste võtmise kinnitus, 2012. aasta detsember | Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises, 2013. aasta mai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meede | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Summa
  (mln eurot) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

Alates 2012. aastast on finantsstabiilsuse fond võtnud panga suhtes mitu kapitalitoetusega seotud meedet. Tabelis 8 on esitatud nimetatud abimeetmete ülevaade.

Tabel 8

Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu panga suhtes kohaldatud abimeetmed

Esimene ajutine rekapitaliseerimine, 2012. aasta mai

Teine ajutine rekapitaliseerimine, 2012. aasta detsember

Kohustuste võtmise kinnitus, 2012. aasta detsember

Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises, 2013. aasta mai

Meede

B1

B2

B3

B4

Summa

(mln eurot)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1.   Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

| (80) | Alpha uurimise algatamise otsuse (52) põhjendustes 14–32 esitati üksikasjalik kirjeldus 2012. aasta mais toimunud esimese ajutise rekapitaliseerimise kohta (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi. |
| --- | --- |

(80)

Alpha uurimise algatamise otsuse (52) põhjendustes 14–32 esitati üksikasjalik kirjeldus 2012. aasta mais toimunud esimese ajutise rekapitaliseerimise kohta (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.

| (81) | 20. aprillil 2012 edastas finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises summas kuni 1,9 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(81)

20. aprillil 2012 edastas finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises summas kuni 1,9 miljardit eurot.

| (82) | Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamist käsitlevas seaduses nr 3864/2010 kehtestatud ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega pangale 28. mail 2012 üle 1,9 miljardi euro eest EFSFi võlakirju. Pangale kanti üle EFSFi ujuva intressimääraga võlakirjad tähtajaga kuus ja kümme aastat ning väljastamiskuupäevaga 19. aprill 2012. Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 48 märkis komisjon, et 28. mail 2012 toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Nii kohustuste võtmise kinnituse kui ka esimese ajutise rekapitaliseerimise raames ette nähtud summad oli Kreeka keskpank arvutanud mõttega tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarvuks 8 %. Nagu on näha tabelist 3, kattis meede B1 üksnes piiratud osa 2012. aasta stressitesti käigus kindlaksmääratud kapitali koguvajadustest. Pank oli kavandanud suurendada kapitali tulevase kapitali suurendamise raames ning ajutise rekapitaliseerimise eesmärk oli üksnes säilitada panga rahastamiskõlblikkus Euroopa Keskpangast rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kapitali suurendamine aset leiab. |
| --- | --- |

(82)

Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamist käsitlevas seaduses nr 3864/2010 kehtestatud ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega pangale 28. mail 2012 üle 1,9 miljardi euro eest EFSFi võlakirju. Pangale kanti üle EFSFi ujuva intressimääraga võlakirjad tähtajaga kuus ja kümme aastat ning väljastamiskuupäevaga 19. aprill 2012. Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 48 märkis komisjon, et 28. mail 2012 toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Nii kohustuste võtmise kinnituse kui ka esimese ajutise rekapitaliseerimise raames ette nähtud summad oli Kreeka keskpank arvutanud mõttega tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarvuks 8 %. Nagu on näha tabelist 3, kattis meede B1 üksnes piiratud osa 2012. aasta stressitesti käigus kindlaksmääratud kapitali koguvajadustest. Pank oli kavandanud suurendada kapitali tulevase kapitali suurendamise raames ning ajutise rekapitaliseerimise eesmärk oli üksnes säilitada panga rahastamiskõlblikkus Euroopa Keskpangast rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kapitali suurendamine aset leiab.

| (83) | Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse vahetusinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani pidi pank Kreeka finantsstabiilsuse fondiga sõlmitud aktsiate märkimise eellepingu kohaselt tasuma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu, mis moodustas 1 % EFSFi võlakirjade nimiväärtusest, ning igasugused kupongimaksed ja selle perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti Kreeka finantsstabiilsuse fondi täiendavaks kapitalitoetuseks (53). |
| --- | --- |

(83)

Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse vahetusinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani pidi pank Kreeka finantsstabiilsuse fondiga sõlmitud aktsiate märkimise eellepingu kohaselt tasuma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu, mis moodustas 1 % EFSFi võlakirjade nimiväärtusest, ning igasugused kupongimaksed ja selle perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti Kreeka finantsstabiilsuse fondi täiendavaks kapitalitoetuseks (53).

2.3.3.2.   Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

| (84) | 2012. aasta sügisel registreeris pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav rahastamiskõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks. |
| --- | --- |

(84)

2012. aasta sügisel registreeris pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav rahastamiskõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.

| (85) | Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 21. detsembril 2012 korraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 042 miljonit eurot (meede B2), mis toimus taas EFSFi võlakirjade ülekandmise kujul pangale. |
| --- | --- |

(85)

Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 21. detsembril 2012 korraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 042 miljonit eurot (meede B2), mis toimus taas EFSFi võlakirjade ülekandmise kujul pangale.

2.3.3.3.   21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus (meede B3)

| (86) | Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas finantsstabiilsuse fond 21. detsembril 2012 pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja vahetusinstrumentide väljastamises kogusummas kuni 1 629 miljonit eurot (meede B3). |
| --- | --- |

(86)

Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas finantsstabiilsuse fond 21. detsembril 2012 pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja vahetusinstrumentide väljastamises kogusummas kuni 1 629 miljonit eurot (meede B3).

| (87) | Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ning 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendas seda, et finantsstabiilsuse fond oli katnud 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kogu kapitalivajaduse (4 571 miljonit eurot) (54). |
| --- | --- |

(87)

Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ning 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendas seda, et finantsstabiilsuse fond oli katnud 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kogu kapitalivajaduse (4 571 miljonit eurot) (54).

2.3.3.4.   Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4)

| (88) | 16. aprillil 2013 kiitis panga aktsionäride üldkoosolek heaks panga aktsiakapitali suurendamise. 1. mail 2013 teatas pank kõikide eelisostuemissiooni (summas 457 miljonit eurot) alla kuuluvate aktsiate märkimisest ning suunatud pakkumise käivitamisest summas kuni 93 miljonit eurot hinnaga 0,44 eurot uue aktsia kohta (55). |
| --- | --- |

(88)

16. aprillil 2013 kiitis panga aktsionäride üldkoosolek heaks panga aktsiakapitali suurendamise. 1. mail 2013 teatas pank kõikide eelisostuemissiooni (summas 457 miljonit eurot) alla kuuluvate aktsiate märkimisest ning suunatud pakkumise käivitamisest summas kuni 93 miljonit eurot hinnaga 0,44 eurot uue aktsia kohta (55).

| (89) | 3. juunil 2013 teatas pank, et lõpetas eelisostuemissiooni edukalt ning jaotas kõik suunatud pakkumise alla kuuluvad aktsiad (56). Erainvestorid osalesid panga kapitali suurendamises seega kogusummas 550 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(89)

3. juunil 2013 teatas pank, et lõpetas eelisostuemissiooni edukalt ning jaotas kõik suunatud pakkumise alla kuuluvad aktsiad (56). Erainvestorid osalesid panga kapitali suurendamises seega kogusummas 550 miljonit eurot.

| (90) | Samal kuupäeval teatas pank samuti, et Kreeka finantsstabiilsuse fond märgib 9 138 636 364 aktsiat hinnaga 0,44 eurot aktsia kohta. Selle tulemusena tegi finantsstabiilsuse fond 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames kapitalisüsti kogusummas 4 021 miljonit eurot lihtaktsiate vormis (meede B4). See summa on pärast erasektori panustatud summa mahaarvamist võrdne meetmete B1, B2 ja B3 summaga. Finantsstabiilsuse fondile kuuluvad aktsiad annavad fondile piiratud hääleõiguse, kuna erasektori osaluse määr moodustas kokku 12 % kapitali suurendamise summast. Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitleva seaduse kohaselt säilitavad erainvestorid kontrolli panga üle, kui nende tehtav kapitalisüst moodustab enam kui 10 % panga kapitalivajadusest. Finantsstabiilsuse fondile peaks aga jääma täielik hääleõigus äriühingu oluliste otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

(90)

Samal kuupäeval teatas pank samuti, et Kreeka finantsstabiilsuse fond märgib 9 138 636 364 aktsiat hinnaga 0,44 eurot aktsia kohta. Selle tulemusena tegi finantsstabiilsuse fond 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames kapitalisüsti kogusummas 4 021 miljonit eurot lihtaktsiate vormis (meede B4). See summa on pärast erasektori panustatud summa mahaarvamist võrdne meetmete B1, B2 ja B3 summaga. Finantsstabiilsuse fondile kuuluvad aktsiad annavad fondile piiratud hääleõiguse, kuna erasektori osaluse määr moodustas kokku 12 % kapitali suurendamise summast. Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitleva seaduse kohaselt säilitavad erainvestorid kontrolli panga üle, kui nende tehtav kapitalisüst moodustab enam kui 10 % panga kapitalivajadusest. Finantsstabiilsuse fondile peaks aga jääma täielik hääleõigus äriühingu oluliste otsuste tegemisel.

| (91) | Panga aktsiakapitali suurendamise (meede B4) käigus konverteeriti esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks ning täideti osaliselt täiendava finantsabi andmise kohustus (meede B3). |
| --- | --- |

(91)

Panga aktsiakapitali suurendamise (meede B4) käigus konverteeriti esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks ning täideti osaliselt täiendava finantsabi andmise kohustus (meede B3).

| (92) | Uute aktsiate hinnaks määrati 50 % kauplemismahuga kaalutud keskmisest aktsiahinnast arvestusperioodil 50 kauplemispäeva enne müügihinna kindlaksmääramist. Pöördaktsiatükelduse (57) tulemusel, mis otsustati 16. aprillil 2012 toimunud erakorralisel aktsionäride üldkoosolekul, (58) kehtestati uute aktsiate hinnaks 0,44 eurot aktsia kohta. |
| --- | --- |

(92)

Uute aktsiate hinnaks määrati 50 % kauplemismahuga kaalutud keskmisest aktsiahinnast arvestusperioodil 50 kauplemispäeva enne müügihinna kindlaksmääramist. Pöördaktsiatükelduse (57) tulemusel, mis otsustati 16. aprillil 2012 toimunud erakorralisel aktsionäride üldkoosolekul, (58) kehtestati uute aktsiate hinnaks 0,44 eurot aktsia kohta.

| (93) | Kohe pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai finantsstabiilsuse fondist panga peaaktsionär osalusega 83,66 % (59). Finantsstabiilsuse fond väljastas 1 233 503 482 ostutähte ning andis erainvestoritele iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (ilma tasuta) (60). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud intervallidega ja täitmishindadega 7,40 finantsstabiilsuse fondi aktsiat. Esimene täitmiskuupäev oli 10. detsember 2013 ning sellest kuupäevast alates saab ostutähti täita kaks korda aastas kuni 10. detsembrini 2017. Täitmishind vastab märkimishinnale 0,44 eurot, millele lisandub iga-aastane intress (4 % esimesel aastal, 5 % teisel aastal, 6 % kolmandal aastal, 7 % neljandal aastal ning seejärel aastaintress 8 % viimase kuue kuu jooksul) (61). |
| --- | --- |

(93)

Kohe pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai finantsstabiilsuse fondist panga peaaktsionär osalusega 83,66 % (59). Finantsstabiilsuse fond väljastas 1 233 503 482 ostutähte ning andis erainvestoritele iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (ilma tasuta) (60). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud intervallidega ja täitmishindadega 7,40 finantsstabiilsuse fondi aktsiat. Esimene täitmiskuupäev oli 10. detsember 2013 ning sellest kuupäevast alates saab ostutähti täita kaks korda aastas kuni 10. detsembrini 2017. Täitmishind vastab märkimishinnale 0,44 eurot, millele lisandub iga-aastane intress (4 % esimesel aastal, 5 % teisel aastal, 6 % kolmandal aastal, 7 % neljandal aastal ning seejärel aastaintress 8 % viimase kuue kuu jooksul) (61).

| (94) | Finantsstabiilsuse fondi seaduse (2014. aastal muudetud versiooni) kohaselt võib eelisostuemissiooni korral korrigeerida ainult ostutähtede täitmishinda. Peale selle tehakse selline korrigeerimine tagasiulatuvalt ning ainult summas, mis vastab finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguste müügist saadud tegelike tulude summale. Eelisostuõiguseta aktsiakapitali suurendamisel ei ole korrigeerimine ette nähtud. |
| --- | --- |

(94)

Finantsstabiilsuse fondi seaduse (2014. aastal muudetud versiooni) kohaselt võib eelisostuemissiooni korral korrigeerida ainult ostutähtede täitmishinda. Peale selle tehakse selline korrigeerimine tagasiulatuvalt ning ainult summas, mis vastab finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguste müügist saadud tegelike tulude summale. Eelisostuõiguseta aktsiakapitali suurendamisel ei ole korrigeerimine ette nähtud.

2.3.4.   Kolme ühistupanga kasuks võetud toetusmeetmed

| (95) | Nagu märgiti juba punktis 2.2.2, moodustas Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga likviidsuspuudujääk hinnanguliselt vastavalt 249 miljonit eurot, 96 miljonit eurot ja 82 miljonit eurot. Kolme ühistupanga likviidsuspuudujääk oli seega hinnanguliselt kokku 427 miljonit eurot. Selle kattis Kreeka finantsstabiilsuse fond, kandes pangale üle vastavas summas EFSFi võlakirju. |
| --- | --- |

(95)

Nagu märgiti juba punktis 2.2.2, moodustas Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga likviidsuspuudujääk hinnanguliselt vastavalt 249 miljonit eurot, 96 miljonit eurot ja 82 miljonit eurot. Kolme ühistupanga likviidsuspuudujääk oli seega hinnanguliselt kokku 427 miljonit eurot. Selle kattis Kreeka finantsstabiilsuse fond, kandes pangale üle vastavas summas EFSFi võlakirju.

2.4.   ÜMBERKORRALDUSKAVA

| (96) | 12. juunil 2014 esitas Kreeka panga ümberkorralduskava, milles on selgitatud, kuidas kavatseb pank kui Emporiki panga ja kolme ühistupanga hoiuste omandamise tulemusel tekkinud kombineeritud üksus taastada oma pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(96)

12. juunil 2014 esitas Kreeka panga ümberkorralduskava, milles on selgitatud, kuidas kavatseb pank kui Emporiki panga ja kolme ühistupanga hoiuste omandamise tulemusel tekkinud kombineeritud üksus taastada oma pikaajalise elujõulisuse.

2.4.1.   Kodumaised tehingud

| (97) | Ümberkorralduskavaga keskendub pank oma põhilisele pangandustegevusele Kreekas. Rahvusvaheline tegevus moodustas 2009. aasta detsembri seisuga enam kui 20 % koguvaradest ning 2013. aasta juuni seisuga 15 % koguvaradest, (62) kuid 2018. aasta lõpuks peaks see näitaja olema vähenenud tasemele umbes [...] (63). |
| --- | --- |

(97)

Ümberkorralduskavaga keskendub pank oma põhilisele pangandustegevusele Kreekas. Rahvusvaheline tegevus moodustas 2009. aasta detsembri seisuga enam kui 20 % koguvaradest ning 2013. aasta juuni seisuga 15 % koguvaradest, (62) kuid 2018. aasta lõpuks peaks see näitaja olema vähenenud tasemele umbes [...] (63).

| (98) | Panga peamine prioriteet on taastada kodumaise pangandustegevuse kasumlikkus ja elujõulisus. Sel otstarbel sisaldab ümberkorralduskava rida meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaali, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi struktuuri parandamiseks. |
| --- | --- |

(98)

Panga peamine prioriteet on taastada kodumaise pangandustegevuse kasumlikkus ja elujõulisus. Sel otstarbel sisaldab ümberkorralduskava rida meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaali, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi struktuuri parandamiseks.

| (99) | Tegevuse tõhustamiseks oli pank juba enne Emporiki panga ja kolme ühistupanga omandamist käivitanud laiaulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi. Ajavahemikul 31. detsembrist 2010 kuni 30. septembrini 2012 vähendas pank oma füüsilist kohalolekut Kreekas. Filiaalide arvu vähendati 458-lt 2010. aastal 426-le 2012. aastal (64) ning samuti kärbiti sel perioodil Kreeka-põhiste pangandus- ja muude teenustega tegeleva töötajaskonna arvu mitmesaja töötaja võrra (65). |
| --- | --- |

(99)

Tegevuse tõhustamiseks oli pank juba enne Emporiki panga ja kolme ühistupanga omandamist käivitanud laiaulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi. Ajavahemikul 31. detsembrist 2010 kuni 30. septembrini 2012 vähendas pank oma füüsilist kohalolekut Kreekas. Filiaalide arvu vähendati 458-lt 2010. aastal 426-le 2012. aastal (64) ning samuti kärbiti sel perioodil Kreeka-põhiste pangandus- ja muude teenustega tegeleva töötajaskonna arvu mitmesaja töötaja võrra (65).

| (100) | Pank kavatseb ajavahemikul 2012. aasta detsembrist kuni 2017. aasta detsembrini oma Kreekas asuvate filiaalide arvu veelgi vähendada: 739-lt [...]-le. Kreekas pangandus- ja muude teenustega tegelevate töötajate arvu vähendatakse 11 435-lt [...]-le (66). |
| --- | --- |

(100)

Pank kavatseb ajavahemikul 2012. aasta detsembrist kuni 2017. aasta detsembrini oma Kreekas asuvate filiaalide arvu veelgi vähendada: 739-lt [...]-le. Kreekas pangandus- ja muude teenustega tegelevate töötajate arvu vähendatakse 11 435-lt [...]-le (66).

| (101) | Filiaalide ja personali tõhusama töö tagamine aitab vähendada panga Kreeka-põhise tegevuse kogukulu [...] % – kui 2012. aastal oli see pro forma1 345 miljonit eurot aastas, siis 2017. aastaks loodetakse seda vähendada [...] miljonile eurole aastas (67). Selle tulemusel langeb panga Kreeka turu tegevuse oodatav kulude ja tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks alla [...] %. |
| --- | --- |

(101)

Filiaalide ja personali tõhusama töö tagamine aitab vähendada panga Kreeka-põhise tegevuse kogukulu [...] % – kui 2012. aastal oli see pro forma1 345 miljonit eurot aastas, siis 2017. aastaks loodetakse seda vähendada [...] miljonile eurole aastas (67). Selle tulemusel langeb panga Kreeka turu tegevuse oodatav kulude ja tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks alla [...] %.

| (102) | Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, pidades silmas stabiilsemat keskkonda, eeskätt eeldatavat stabiliseerumist ja taastumist Kreeka majanduses, mis peaks 2014. aastast taas kasvama hakkama. Prognooside kohaselt peaksid hoiuseintressid (tähtajaliste hoiuste, nõudmiseni hoiuste ja säästuhoiuste keskmised määrad) Kreekas vähenema. Marginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist ja eurosüsteemi võimaldatavast laiemast rahastamisest tasemelt 32 % koguvaradest 2012. aastal tasemele [...] % koguvaradest 2017. aastal (68). |
| --- | --- |

(102)

Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, pidades silmas stabiilsemat keskkonda, eeskätt eeldatavat stabiliseerumist ja taastumist Kreeka majanduses, mis peaks 2014. aastast taas kasvama hakkama. Prognooside kohaselt peaksid hoiuseintressid (tähtajaliste hoiuste, nõudmiseni hoiuste ja säästuhoiuste keskmised määrad) Kreekas vähenema. Marginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist ja eurosüsteemi võimaldatavast laiemast rahastamisest tasemelt 32 % koguvaradest 2012. aastal tasemele [...] % koguvaradest 2017. aastal (68).

| (103) | Ümberkorralduskavas prognoositakse ka seda, et pank tugevdab oma bilanssi. Tema Kreeka-põhiste laenude ja hoiuste suhtarv väheneb 2018. aastal tasemele [...] % (2012. aastal oli see 131 %) (69) ning samal ajal paraneb panga kapitali adekvaatsus. |
| --- | --- |

(103)

Ümberkorralduskavas prognoositakse ka seda, et pank tugevdab oma bilanssi. Tema Kreeka-põhiste laenude ja hoiuste suhtarv väheneb 2018. aastal tasemele [...] % (2012. aastal oli see 131 %) (69) ning samal ajal paraneb panga kapitali adekvaatsus.

| (104) | Veel üks panga strateegiline prioriteet on viivislaenude haldamine. Pank tõhustab oma krediidiprotsessi nii seoses laenude andmisega (piisav tagatis, madalamad ülempiirid) kui ka viivislaenude haldamisega. Viivislaenude suhtarv saavutab 2014. aastal taseme [...] % ning hakkab seejärel vähenema, kusjuures ümberkorraldusperioodi lõpuks peaks see prognooside kohaselt olema [...] % (70). Riskist (väärtuse langusest) tingitud kulud vähenevad 2012. aasta 2 799 miljonilt eurolt pro forma (st arvestades ka Emporiki panga andmeid) [...] miljonile eurole 2018. aastal, (71) pidades silmas seda, et Kreeka majandus peaks prognooside kohaselt taastuma. |
| --- | --- |

(104)

Veel üks panga strateegiline prioriteet on viivislaenude haldamine. Pank tõhustab oma krediidiprotsessi nii seoses laenude andmisega (piisav tagatis, madalamad ülempiirid) kui ka viivislaenude haldamisega. Viivislaenude suhtarv saavutab 2014. aastal taseme [...] % ning hakkab seejärel vähenema, kusjuures ümberkorraldusperioodi lõpuks peaks see prognooside kohaselt olema [...] % (70). Riskist (väärtuse langusest) tingitud kulud vähenevad 2012. aasta 2 799 miljonilt eurolt pro forma (st arvestades ka Emporiki panga andmeid) [...] miljonile eurole 2018. aastal, (71) pidades silmas seda, et Kreeka majandus peaks prognooside kohaselt taastuma.

| (105) | Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaali suurendamine ja riskikulude kahanemine võimaldavad pangal saavutada alates 2015. aastast Kreekas kasumlikkuse. [...]. Panga omakapitali tasuvus peaks 2018. aastal olema [...] % (72). |
| --- | --- |

(105)

Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaali suurendamine ja riskikulude kahanemine võimaldavad pangal saavutada alates 2015. aastast Kreekas kasumlikkuse. [...]. Panga omakapitali tasuvus peaks 2018. aastal olema [...] % (72).

2.4.2.   Rahvusvaheline pangandustegevus

| (106) | Pank on juba alustanud oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. 2013. aasta augustis müüdi Ukraina tütarettevõtja. Kagu-Euroopa riikides asuvate filiaalide arvu vähendati 622-lt 2009. aastal 488-le 2012. aastal (73). |
| --- | --- |

(106)

Pank on juba alustanud oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. 2013. aasta augustis müüdi Ukraina tütarettevõtja. Kagu-Euroopa riikides asuvate filiaalide arvu vähendati 622-lt 2009. aastal 488-le 2012. aastal (73).

| (107) | Pank jätkab oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Rahvusvaheliste varade summat kavatsetakse vähendada [...] miljardile eurole. Selle eesmärgi saavutamiseks kaalub pank oma portfellis investeeringutest väljumise või finantsvõimenduse vähendamisega seotud eri võimalusi. Kavakohaselt peaksid panga rahvusvahelised varad vähenema [...] % võrra võrreldes välisvaradega 2012. aasta 31. detsembri seisuga [...]. |
| --- | --- |

(107)

Pank jätkab oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Rahvusvaheliste varade summat kavatsetakse vähendada [...] miljardile eurole. Selle eesmärgi saavutamiseks kaalub pank oma portfellis investeeringutest väljumise või finantsvõimenduse vähendamisega seotud eri võimalusi. Kavakohaselt peaksid panga rahvusvahelised varad vähenema [...] % võrra võrreldes välisvaradega 2012. aasta 31. detsembri seisuga [...].

| (108) | Ümberkorralduskavas rõhutatakse, et likviidsuspositsiooni puhul tuleb vähendada välisriikides tegutsevate tütarettevõtjate sõltuvust emaettevõtjast Kreekas. Välisriikides tegutsevate tütarettevõtjate kontsernisisene rahastamine väheneb 4 172 miljonilt eurolt 2013. aastal [...] miljonile eurole 2017. aastal (74). |
| --- | --- |

(108)

Ümberkorralduskavas rõhutatakse, et likviidsuspositsiooni puhul tuleb vähendada välisriikides tegutsevate tütarettevõtjate sõltuvust emaettevõtjast Kreekas. Välisriikides tegutsevate tütarettevõtjate kontsernisisene rahastamine väheneb 4 172 miljonilt eurolt 2013. aastal [...] miljonile eurole 2017. aastal (74).

| (109) | Välistegevuse kasumlikkuse parandamise eesmärgil kavatseb pank oma rahvusvahelises võrgustikus rakendada laiaulatuslikku kulude vähendamise programmi, kärpides filiaalide ja töötajate arvu. Näiteks suletakse [...]. aastal [...] filiaalist [...] filiaali ning ajavahemikul 2012–2018 vähendatakse töötajate arvu [...] võrra (–[...]) (75). |
| --- | --- |

(109)

Välistegevuse kasumlikkuse parandamise eesmärgil kavatseb pank oma rahvusvahelises võrgustikus rakendada laiaulatuslikku kulude vähendamise programmi, kärpides filiaalide ja töötajate arvu. Näiteks suletakse [...]. aastal [...] filiaalist [...] filiaali ning ajavahemikul 2012–2018 vähendatakse töötajate arvu [...] võrra (–[...]) (75).

| (110) | Selle tulemusena saavutab omakapitali tasuvus taseme [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Selle tulemusena saavutab omakapitali tasuvus taseme [...] (76).

2.4.3.   Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate osalus

| (111) | Pank suutis hankida turult suures koguses kapitali, tänu millele oli panga vajatava riigiabi summa väiksem. |
| --- | --- |

(111)

Pank suutis hankida turult suures koguses kapitali, tänu millele oli panga vajatava riigiabi summa väiksem.

| (112) | Esmalt hankis pank erakapitali 2009. aastal 986 miljoni euro suuruse eelisostuemissiooni abil (77). Nagu on märgitud põhjenduses 89, õnnestus pangal erainvestoritelt kapitali saada ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kaudu. 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames toimus ka oluline aktsionäride osaluse vähenemine, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond omandas pärast kõnealust rekapitaliseerimist 83,66 % panga aktsiatest ning senistele aktsionäridele jäi üksnes 4,9 % aktsiakapitalist. Alates 2008. aastast ei ole kordagi välja makstud rahalisi dividende. |
| --- | --- |

(112)

Esmalt hankis pank erakapitali 2009. aastal 986 miljoni euro suuruse eelisostuemissiooni abil (77). Nagu on märgitud põhjenduses 89, õnnestus pangal erainvestoritelt kapitali saada ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kaudu. 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames toimus ka oluline aktsionäride osaluse vähenemine, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond omandas pärast kõnealust rekapitaliseerimist 83,66 % panga aktsiatest ning senistele aktsionäridele jäi üksnes 4,9 % aktsiakapitalist. Alates 2008. aastast ei ole kordagi välja makstud rahalisi dividende.

| (113) | 2014. aasta märtsis hankis pank turult kapitali summas 1,2 miljardit eurot, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta tagasi Kreekale kuuluvad eelisaktsiad. Kõnealuste uute aktsiate hind ühe aktsia kohta oli kõrgem kui 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise käigus finantsstabiilsuse fondi makstud hind. |
| --- | --- |

(113)

2014. aasta märtsis hankis pank turult kapitali summas 1,2 miljardit eurot, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta tagasi Kreekale kuuluvad eelisaktsiad. Kõnealuste uute aktsiate hind ühe aktsia kohta oli kõrgem kui 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise käigus finantsstabiilsuse fondi makstud hind.

| (114) | 20. aprillil 2012 tegi pank esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberite tagasiostu pakkumise hindadega, mis moodustasid 40 %, 60 % ja 60 % nende vastavast rahalisest nimiväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. 7. mail 2012 teatas pank tagasiostutehingu tulemused (78). Osaluse koondnäitaja oli 66 % ning üldine kapitalikasum 333 miljonit eurot. 19. aprillil 2013 teatas pank järjekordsest kohustuste juhtimise toimingust lunastamata nominaalsummas 316 miljonit eurot. Pank tegi esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberite tagasiostu pakkumise hindadega, mis moodustasid 35 %, 55 % ja 55 % nende vastavast rahalisest nimiväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. Osalusmäär oli 58 % ning kapitalikasum 103 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(114)

20. aprillil 2012 tegi pank esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberite tagasiostu pakkumise hindadega, mis moodustasid 40 %, 60 % ja 60 % nende vastavast rahalisest nimiväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. 7. mail 2012 teatas pank tagasiostutehingu tulemused (78). Osaluse koondnäitaja oli 66 % ning üldine kapitalikasum 333 miljonit eurot. 19. aprillil 2013 teatas pank järjekordsest kohustuste juhtimise toimingust lunastamata nominaalsummas 316 miljonit eurot. Pank tegi esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberite tagasiostu pakkumise hindadega, mis moodustasid 35 %, 55 % ja 55 % nende vastavast rahalisest nimiväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. Osalusmäär oli 58 % ning kapitalikasum 103 miljonit eurot.

| (115) | Pärast kahte tagasiostutehingut vähenes allutatud ja hübriidlaenude tagasimaksmata summa 985 miljonilt eurolt 134 miljonile eurole. |
| --- | --- |

(115)

Pärast kahte tagasiostutehingut vähenes allutatud ja hübriidlaenude tagasimaksmata summa 985 miljonilt eurolt 134 miljonile eurole.

2.5.   KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

| (116) | 12. juunil 2014 võttis Kreeka kohustuse, et pank ja selle sidusettevõtjad rakendavad samal kuupäeval esitatud ümberkorralduskava, ning veel teatavad ümberkorralduskava rakendamisega seotud täiendavad kohustused. Käesolevas punktis kirjeldatakse kõnealuseid täiendavaid kohustusi, mis on loetletud lisas. |
| --- | --- |

(116)

12. juunil 2014 võttis Kreeka kohustuse, et pank ja selle sidusettevõtjad rakendavad samal kuupäeval esitatud ümberkorralduskava, ning veel teatavad ümberkorralduskava rakendamisega seotud täiendavad kohustused. Käesolevas punktis kirjeldatakse kõnealuseid täiendavaid kohustusi, mis on loetletud lisas.

| (117) | Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et pank korraldab ümber oma äritegevuse Kreeka turul, kehtestades filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu, aga ka maksimaalsed kogukulud 31. detsembriks 2017 (79). |
| --- | --- |

(117)

Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et pank korraldab ümber oma äritegevuse Kreeka turul, kehtestades filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu, aga ka maksimaalsed kogukulud 31. detsembriks 2017 (79).

| (118) | Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab Kreeka hoiuste kulusid ning saavutab hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla laenude netosumma ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (80). |
| --- | --- |

(118)

Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab Kreeka hoiuste kulusid ning saavutab hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla laenude netosumma ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (80).

| (119) | Panga välismaiste tütarettevõtjate puhul võttis Kreeka kohustuse, et pank ei anna täiendavat kapitalitoetust, kui ei ole täidetud vastavad eeltingimused. Samuti võeti kohustus, et pank vähendab 30. juuniks 2018 märkimisväärselt rahvusvaheliste varade finantsvõimendust (81). |
| --- | --- |

(119)

Panga välismaiste tütarettevõtjate puhul võttis Kreeka kohustuse, et pank ei anna täiendavat kapitalitoetust, kui ei ole täidetud vastavad eeltingimused. Samuti võeti kohustus, et pank vähendab 30. juuniks 2018 märkimisväärselt rahvusvaheliste varade finantsvõimendust (81).

| (120) | Kreeka võttis kohustuse, et pank müüb teatavad väärtpaberid ning vähendab oma börsivälistesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute portfelli suurust. Lisaks ei osta pank mitteinvesteerimisjärgu väärtpabereid, v.a teatavad erandid (82). |
| --- | --- |

(120)

Kreeka võttis kohustuse, et pank müüb teatavad väärtpaberid ning vähendab oma börsivälistesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute portfelli suurust. Lisaks ei osta pank mitteinvesteerimisjärgu väärtpabereid, v.a teatavad erandid (82).

| (121) | Kreeka võttis ka mitu kohustust panga üldjuhtimise valdkonnas. Lubati kärpida panga töötajate ja juhtide tasustamist, et viia pank vastavusse Kreeka äriühingute üldjuhtimise seadustega ning kehtestada tõhus ja piisav organisatsiooniline struktuur (83). |
| --- | --- |

(121)

Kreeka võttis ka mitu kohustust panga üldjuhtimise valdkonnas. Lubati kärpida panga töötajate ja juhtide tasustamist, et viia pank vastavusse Kreeka äriühingute üldjuhtimise seadustega ning kehtestada tõhus ja piisav organisatsiooniline struktuur (83).

| (122) | Peale selle võttis Kreeka kohustuse, et pank jõustab kõrgel tasemel krediidipoliitika, mis tagab, et laenude andmise ja ümberkorraldamise üle otsustamisel võetakse arvesse panga elujõulisuse ja kasumlikkuse suurendamise eesmärki. Võeti kohustus tagada, et pank vastab kõrgetele normidele krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamise valdkonnas (84). |
| --- | --- |

(122)

Peale selle võttis Kreeka kohustuse, et pank jõustab kõrgel tasemel krediidipoliitika, mis tagab, et laenude andmise ja ümberkorraldamise üle otsustamisel võetakse arvesse panga elujõulisuse ja kasumlikkuse suurendamise eesmärki. Võeti kohustus tagada, et pank vastab kõrgetele normidele krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamise valdkonnas (84).

| (123) | Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avaliku sektori asutustele, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andmisel või selliseid laene ümber korraldades kõrvale headest pangandustavadest (85). |
| --- | --- |

(123)

Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avaliku sektori asutustele, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andmisel või selliseid laene ümber korraldades kõrvale headest pangandustavadest (85).

| (124) | Lõpetuseks võttis Kreeka kohustuse, et pank järgib oma äritegevuses teatavaid piiranguid, näiteks kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, omandamiskeeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (86). |
| --- | --- |

(124)

Lõpetuseks võttis Kreeka kohustuse, et pank järgib oma äritegevuses teatavaid piiranguid, näiteks kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, omandamiskeeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (86).

| (125) | Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik. |
| --- | --- |

(125)

Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.

| (126) | Peale selle on Kreeka teada andnud, et enne panga või ükskõik millise riigiasutuse, sh finantsstabiilsuse fondi ostutähtede mis tahes tagasiostu küsitakse komisjonilt selleks heakskiitu (87). |
| --- | --- |

(126)

Peale selle on Kreeka teada andnud, et enne panga või ükskõik millise riigiasutuse, sh finantsstabiilsuse fondi ostutähtede mis tahes tagasiostu küsitakse komisjonilt selleks heakskiitu (87).

3.   ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (127) | 27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi korraldatud esimese ajutise rekapitaliseerimise raames (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (88) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. |
| --- | --- |

(127)

27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi korraldatud esimese ajutise rekapitaliseerimise raames (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (88) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.

| (128) | Pidades silmas, et abi anti pärast esimest rekapitaliseerimist ja likviidsusabi, ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasuse hindamisel kahtlust selle suhtes, kas pank võttis kõik vajalikud meetmed selleks, et hoida ära edaspidist abivajadust (89). Peale selle ei olnud komisjonile selge, kes kontrollib panka pärast esimese ajutise rekapitaliseerimise asendamist püsiva rekapitaliseerimisega, (90) kuna panga üle oleks võinud saada kontrolli nii riik kui ka erasektori vähemusaktsionärid. Komisjon märkis, et ta soovib veenduda, et kummalgi juhul ei halveneks panga juhtimise ja eelkõige selle laenuandmisprotsessi kvaliteet. |
| --- | --- |

(128)

Pidades silmas, et abi anti pärast esimest rekapitaliseerimist ja likviidsusabi, ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasuse hindamisel kahtlust selle suhtes, kas pank võttis kõik vajalikud meetmed selleks, et hoida ära edaspidist abivajadust (89). Peale selle ei olnud komisjonile selge, kes kontrollib panka pärast esimese ajutise rekapitaliseerimise asendamist püsiva rekapitaliseerimisega, (90) kuna panga üle oleks võinud saada kontrolli nii riik kui ka erasektori vähemusaktsionärid. Komisjon märkis, et ta soovib veenduda, et kummalgi juhul ei halveneks panga juhtimise ja eelkõige selle laenuandmisprotsessi kvaliteet.

| (129) | Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkuse suhtes avaldas komisjon Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 66 kahtlust selle üle, kas võetud olid kõik meetmed panga edaspidise abivajaduse vältimiseks. Võttes arvesse, et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus ei olnud täielikult kindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab abi eest makstava tasu ja kulude jagamise põhimõtetele, mis on sätestatud riigiabi eeskirjades. Kuna lisaks sellele ei olnud esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused Alpha uurimise algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon asjaomaseid tingimusi hinnata. |
| --- | --- |

(129)

Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkuse suhtes avaldas komisjon Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 66 kahtlust selle üle, kas võetud olid kõik meetmed panga edaspidise abivajaduse vältimiseks. Võttes arvesse, et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus ei olnud täielikult kindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab abi eest makstava tasu ja kulude jagamise põhimõtetele, mis on sätestatud riigiabi eeskirjades. Kuna lisaks sellele ei olnud esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused Alpha uurimise algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon asjaomaseid tingimusi hinnata.

| (130) | Meetme proportsionaalsuse küsimuses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, ostuoptsioonide ja tagasiostmise keeld, nagu on kirjeldatud Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 71) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduse 72 kohaselt võisid konkurentsimoonutused tuleneda sellest, et puudusid eeskirjad, mis oleksid takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil nelja Kreeka suurima panga (pank, Eurobank, Kreeka rahvuspank ja Piraeus) tegevust kooskõlastada, ning piisavad kaitsemeetmed, mis oleksid hoidnud ära tundliku äriteabe jagamise asjaomaste pankade vahel. Seepärast tegi komisjon ettepaneku nimetada ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes oleks pangas füüsiliselt kohal. |
| --- | --- |

(130)

Meetme proportsionaalsuse küsimuses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, ostuoptsioonide ja tagasiostmise keeld, nagu on kirjeldatud Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 71) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduse 72 kohaselt võisid konkurentsimoonutused tuleneda sellest, et puudusid eeskirjad, mis oleksid takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil nelja Kreeka suurima panga (pank, Eurobank, Kreeka rahvuspank ja Piraeus) tegevust kooskõlastada, ning piisavad kaitsemeetmed, mis oleksid hoidnud ära tundliku äriteabe jagamise asjaomaste pankade vahel. Seepärast tegi komisjon ettepaneku nimetada ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes oleks pangas füüsiliselt kohal.

4.   MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTELT ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

4.1.   PANGA MÄRKUSED

| (131) | 30. augustil 2012 sai komisjon pangalt märkused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(131)

30. augustil 2012 sai komisjon pangalt märkused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta.

| (132) | Meetme asjakohasuse küsimuses märkis pank, et ta on süsteemselt oluline nii Kreekas kui ka muudel pangandusturgudel, kus ta tegutseb. Peale selle täpsustati, et panga ärimudel on elujõuline ning et seda on kogu selle pika tegutsemisaja jooksul ka tõestatud. |
| --- | --- |

(132)

Meetme asjakohasuse küsimuses märkis pank, et ta on süsteemselt oluline nii Kreekas kui ka muudel pangandusturgudel, kus ta tegutseb. Peale selle täpsustati, et panga ärimudel on elujõuline ning et seda on kogu selle pika tegutsemisaja jooksul ka tõestatud.

| (133) | Pank märkis samuti, et mõlemad rekapitaliseerimised korraldati majanduskeskkonna märkimisväärse halvenemise tingimustes ning et täiendavaid abimeetmeid oli vaja finantskriisi süvenemisega toimetulekuks. Oma märkustes osutas pank asjaolule, et Kreeka teiste suurimate pankadega võrreldes on nad riigiabi saanud kõige väiksemas ulatuses. Küsimuses, kas edaspidise abivajaduse vältimiseks oli pank viivitamata võtnud kõik võimalikud meetmed, nenditi, et täpsemad üksikasjad kulude jagamiseks juba rakendatud, peagi rakendatavate ja kavandatavate meetmete kohta esitatakse ümberkorralduskavas. Peale selle märkis pank, et kõnealused meetmed hõlmavad kõiki sidusrühmi. Koos juba niigi tugeva tegevusraamistikuga ning kapitali hindamiseks ette nähtud põhjaliku protsessiga aitavad need meetmed tagada panga kapitali adekvaatsuse, mis omakorda aitab taastada elujõulisuse ning lõppkokkuvõttes tulla toime riigi toetuseta. |
| --- | --- |

(133)

Pank märkis samuti, et mõlemad rekapitaliseerimised korraldati majanduskeskkonna märkimisväärse halvenemise tingimustes ning et täiendavaid abimeetmeid oli vaja finantskriisi süvenemisega toimetulekuks. Oma märkustes osutas pank asjaolule, et Kreeka teiste suurimate pankadega võrreldes on nad riigiabi saanud kõige väiksemas ulatuses. Küsimuses, kas edaspidise abivajaduse vältimiseks oli pank viivitamata võtnud kõik võimalikud meetmed, nenditi, et täpsemad üksikasjad kulude jagamiseks juba rakendatud, peagi rakendatavate ja kavandatavate meetmete kohta esitatakse ümberkorralduskavas. Peale selle märkis pank, et kõnealused meetmed hõlmavad kõiki sidusrühmi. Koos juba niigi tugeva tegevusraamistikuga ning kapitali hindamiseks ette nähtud põhjaliku protsessiga aitavad need meetmed tagada panga kapitali adekvaatsuse, mis omakorda aitab taastada elujõulisuse ning lõppkokkuvõttes tulla toime riigi toetuseta.

| (134) | Peale selle toetas pank selgust püsiva rekapitaliseerimise tingimuste suhtes, mis panga seisukohalt peaksid kajastama igakülgselt põhjusi, miks ta vajas riigi toetust. Lisaks märkis pank, et rekapitaliseerimine on ette nähtud erasektori osaluse programmis osalemise tõttu tekkinud kapitalikahjumi katmiseks, mida peeti ülimalt erakorraliseks ja ettenägematuks sündmuseks. Pank jäi seisukohale, et riigi võlakohustuste omandamisel ei olnud ta Kreeka ja Euroopa standardite kohaselt võtnud liigseid riske. Ta kinnitas, et ilma erasektori osaluse programmita ei oleks 2012. aastal tekkinud vajadust rekapitaliseerimise järele ning pank oleks olnud heal positsioonil eelisaktsiate tagasimaksmiseks kooskõlas lepingutingimustega. Peale selle nentis pank, et isegi pärast erasektori osaluse programmis osalemise tõttu tekkinud kapitalikahjumi registreerimist oli varade puhasväärtus endiselt positiivne. |
| --- | --- |

(134)

Peale selle toetas pank selgust püsiva rekapitaliseerimise tingimuste suhtes, mis panga seisukohalt peaksid kajastama igakülgselt põhjusi, miks ta vajas riigi toetust. Lisaks märkis pank, et rekapitaliseerimine on ette nähtud erasektori osaluse programmis osalemise tõttu tekkinud kapitalikahjumi katmiseks, mida peeti ülimalt erakorraliseks ja ettenägematuks sündmuseks. Pank jäi seisukohale, et riigi võlakohustuste omandamisel ei olnud ta Kreeka ja Euroopa standardite kohaselt võtnud liigseid riske. Ta kinnitas, et ilma erasektori osaluse programmita ei oleks 2012. aastal tekkinud vajadust rekapitaliseerimise järele ning pank oleks olnud heal positsioonil eelisaktsiate tagasimaksmiseks kooskõlas lepingutingimustega. Peale selle nentis pank, et isegi pärast erasektori osaluse programmis osalemise tõttu tekkinud kapitalikahjumi registreerimist oli varade puhasväärtus endiselt positiivne.

| (135) | Pank lisas, et nende tegevusraamistik on väga tugev ning et nad rakendavad aktiivselt ja ennetavalt meetmeid, et tulla edukalt toime oluliste raskuste perioodil. Pank märkis, et alates kriisi tekkimisest ei ole pank rakendanud agressiivset äripoliitikat ega võtnud liigseid riske ning on selle asemel tegelenud hoopis krediidiriski juhtimise ja rahastamisprofiili tasakaalustamatuse kaotamisega, vähendades nõuetekohaselt finantsvõimendust, ning korrastanud aktiivselt oma kulubaasi, ratsionaliseerides tegutsemisplatvormi ning optimeerides hankekulutusi. |
| --- | --- |

(135)

Pank lisas, et nende tegevusraamistik on väga tugev ning et nad rakendavad aktiivselt ja ennetavalt meetmeid, et tulla edukalt toime oluliste raskuste perioodil. Pank märkis, et alates kriisi tekkimisest ei ole pank rakendanud agressiivset äripoliitikat ega võtnud liigseid riske ning on selle asemel tegelenud hoopis krediidiriski juhtimise ja rahastamisprofiili tasakaalustamatuse kaotamisega, vähendades nõuetekohaselt finantsvõimendust, ning korrastanud aktiivselt oma kulubaasi, ratsionaliseerides tegutsemisplatvormi ning optimeerides hankekulutusi.

| (136) | Peale selle rõhutas pank, et sidusrühmade vahel toimub märkimisväärne kulude jagamine. Pank osutas ka olulistele kaitsemeetmetele, mida avalik sektor võib võtta selleks, et vältida ülemäärast riskide võtmist rekapitaliseeritud pankades ning jälgida põhjalikult ümberkorralduskavade nõuetekohast rakendamist; sellised kaitsemeetmed hõlmavad näiteks rahandusministeeriumi ja finantsstabiilsuse fondi esindajate määramist panga juhatusse ja vastavatesse komisjonidesse. Peale selle märkis pank, et finantsstabiilsuse fond jälgib ümberkorralduskava rakendamist ning et tegeliku maksejõuetuse korral tühistatakse finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse peatamine. |
| --- | --- |

(136)

Peale selle rõhutas pank, et sidusrühmade vahel toimub märkimisväärne kulude jagamine. Pank osutas ka olulistele kaitsemeetmetele, mida avalik sektor võib võtta selleks, et vältida ülemäärast riskide võtmist rekapitaliseeritud pankades ning jälgida põhjalikult ümberkorralduskavade nõuetekohast rakendamist; sellised kaitsemeetmed hõlmavad näiteks rahandusministeeriumi ja finantsstabiilsuse fondi esindajate määramist panga juhatusse ja vastavatesse komisjonidesse. Peale selle märkis pank, et finantsstabiilsuse fond jälgib ümberkorralduskava rakendamist ning et tegeliku maksejõuetuse korral tühistatakse finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse peatamine.

| (137) | Nendel alustel uskus pank, et püsiva rekapitaliseerimise ülesehitus ja tingimused peaksid pakkuma tugevaid stiimuleid olemasolevatele ja uutele aktsionäridele edaspidises kapitali suurendamises osalemiseks. |
| --- | --- |

(137)

Nendel alustel uskus pank, et püsiva rekapitaliseerimise ülesehitus ja tingimused peaksid pakkuma tugevaid stiimuleid olemasolevatele ja uutele aktsionäridele edaspidises kapitali suurendamises osalemiseks.

| (138) | Meetme vajalikkuse kohta nentis pank, et abimeetmega püüti katta erasektori osaluse programmi tõttu tekkinud kapitalipuudujääki, et pank vastaks Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärale ning EKP-poolse refinantseerimise tingimustele ning et ta suudaks toetada oma kliente ja Kreeka majandust rasketel aegadel. |
| --- | --- |

(138)

Meetme vajalikkuse kohta nentis pank, et abimeetmega püüti katta erasektori osaluse programmi tõttu tekkinud kapitalipuudujääki, et pank vastaks Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärale ning EKP-poolse refinantseerimise tingimustele ning et ta suudaks toetada oma kliente ja Kreeka majandust rasketel aegadel.

| (139) | Meetme proportsionaalsuse suhtes andis pank teada, et ta ei kavatse abi kasutada konkurentsi moonutamiseks. Peale selle rõhutas pank, et alates riigiabi saamisest ei ole ta rakendanud agressiivset äripoliitikat. Pank nentis samuti, et kuna abi said kõik Kreeka suurimad pangad ning kuna Kreeka turul jahenes välisinvestorite huvi Kreekaga seotud riski vastu, ei olnud tõenäoline, et mõni abisaaja moonutab konkurentsi ning kahjustab seetõttu teatavat turuosalist, kes abi ei saanud. |
| --- | --- |

(139)

Meetme proportsionaalsuse suhtes andis pank teada, et ta ei kavatse abi kasutada konkurentsi moonutamiseks. Peale selle rõhutas pank, et alates riigiabi saamisest ei ole ta rakendanud agressiivset äripoliitikat. Pank nentis samuti, et kuna abi said kõik Kreeka suurimad pangad ning kuna Kreeka turul jahenes välisinvestorite huvi Kreekaga seotud riski vastu, ei olnud tõenäoline, et mõni abisaaja moonutab konkurentsi ning kahjustab seetõttu teatavat turuosalist, kes abi ei saanud.

4.2.   ÜHE TEISE KREEKA PANGA MÄRKUSED

| (140) | 3. jaanuaril 2013 esitas üks Kreeka pank komisjonile märkused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta. Selle Kreeka panga arvates kujutas Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist põhimõtteliselt tervitatavat sammu tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning see pank ei väljendanud vastuseisu Alpha panga rekapitaliseerimisele. |
| --- | --- |

(140)

3. jaanuaril 2013 esitas üks Kreeka pank komisjonile märkused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta. Selle Kreeka panga arvates kujutas Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist põhimõtteliselt tervitatavat sammu tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning see pank ei väljendanud vastuseisu Alpha panga rekapitaliseerimisele.

| (141) | Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade rekapitaliseerimisele Kreeka finantsstabiilsuse fondist, selgitas asjaomane pank, et konkurentsi moonutamise vähendamiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul tegutsevatele pankadele sarnastel tingimustel. |
| --- | --- |

(141)

Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade rekapitaliseerimisele Kreeka finantsstabiilsuse fondist, selgitas asjaomane pank, et konkurentsi moonutamise vähendamiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul tegutsevatele pankadele sarnastel tingimustel.

5.   KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (142) | 5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond. |
| --- | --- |

(142)

5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.

5.1.   KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED

| (143) | Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse küsimuses märkis Kreeka keskpank, et tegemist oli ajutist laadi ettevõtmisega, pidades silmas, et rekapitaliseerimisprotsess pidi lõpetatama asjaomase nelja panga aktsiakapitali suurendamisega. |
| --- | --- |

(143)

Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse küsimuses märkis Kreeka keskpank, et tegemist oli ajutist laadi ettevõtmisega, pidades silmas, et rekapitaliseerimisprotsess pidi lõpetatama asjaomase nelja panga aktsiakapitali suurendamisega.

| (144) | Samuti märkis Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhatus tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide ärahoidmine. Samuti juhtis keskpank tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatustesse. |
| --- | --- |

(144)

Samuti märkis Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhatus tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide ärahoidmine. Samuti juhtis keskpank tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatustesse.

| (145) | Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkuse küsimuses märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis tagas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Peale selle sedastas keskpank, et rekapitaliseerimiseelne pikem ajavahemik oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori osaluse programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest edendada erainvestorite osalemist aktsiakapitali suurendamises. |
| --- | --- |

(145)

Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkuse küsimuses märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis tagas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Peale selle sedastas keskpank, et rekapitaliseerimiseelne pikem ajavahemik oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori osaluse programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest edendada erainvestorite osalemist aktsiakapitali suurendamises.

| (146) | Esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsuse puhul rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täielik rakendamine on tagatud asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse peatamine lõpetatakse juhul, kui ümberkorralduskava oluliselt rikutakse. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest müügitegevusest. |
| --- | --- |

(146)

Esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsuse puhul rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täielik rakendamine on tagatud asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse peatamine lõpetatakse juhul, kui ümberkorralduskava oluliselt rikutakse. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest müügitegevusest.

5.2.   KREEKA FINANTSSTABIILSUSE FONDI MÄRKUSED

| (147) | Pidades silmas esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasust, et käsitleda riigi võimalikku sekkumist (juhul, kui riik eraldab finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest tulenevalt täielik hääleõigus), märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevana ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond väitis, et fond on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline isik, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fond ei kuulu valitsuse kontrolli alla vastavalt selle asutamist käsitleva seaduse artikli 16C lõikele 2, mille kohaselt ei ole fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osa. Peale selle viidati Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile. |
| --- | --- |

(147)

Pidades silmas esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasust, et käsitleda riigi võimalikku sekkumist (juhul, kui riik eraldab finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest tulenevalt täielik hääleõigus), märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevana ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond väitis, et fond on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline isik, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fond ei kuulu valitsuse kontrolli alla vastavalt selle asutamist käsitleva seaduse artikli 16C lõikele 2, mille kohaselt ei ole fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osa. Peale selle viidati Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.

| (148) | Enda sekkumise kohta panga juhtimisse märkis finantsstabiilsuse fond, et kavatseb austada panga sõltumatust ning mitte sekkuda selle igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses. Fondi kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksevõimega) tehakse ärikriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(148)

Enda sekkumise kohta panga juhtimisse märkis finantsstabiilsuse fond, et kavatseb austada panga sõltumatust ning mitte sekkuda selle igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses. Fondi kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksevõimega) tehakse ärikriteeriumide alusel.

| (149) | Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on sätestatud asjakohased tagatised, mis takistavad olemasolevatel erainvestoritel võtta liigseid riske. Fond osutas järgmistele teguritele: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhatusse ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi tehtav panga hoolsuskohustuse analüüs ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni pank järgib ümberkorralduskava tingimusi. |
| --- | --- |

(149)

Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on sätestatud asjakohased tagatised, mis takistavad olemasolevatel erainvestoritel võtta liigseid riske. Fond osutas järgmistele teguritele: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhatusse ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi tehtav panga hoolsuskohustuse analüüs ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni pank järgib ümberkorralduskava tingimusi.

| (150) | Kreeka finantsstabiilsuse fond märkis, et kehtestatud on asjakohased meetmed selle tagamiseks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need meetmed hõlmavad näiteks finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist konkreetselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajatevahelise teabevahetuse, samuti asjaomastele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse levitada pankade tundlikku äriteavet. Ühtlasi märkis finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad siduvad sätted. |
| --- | --- |

(150)

Kreeka finantsstabiilsuse fond märkis, et kehtestatud on asjakohased meetmed selle tagamiseks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need meetmed hõlmavad näiteks finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist konkreetselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajatevahelise teabevahetuse, samuti asjaomastele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse levitada pankade tundlikku äriteavet. Ühtlasi märkis finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad siduvad sätted.

6.   KOLME ÜHISTUPANGA TEATAVATE VALITUD KOHUSTUSTE OMANDAMISEGA SEOTUD RIIGI TOETUSE HINDAMINE

| (151) | Esmajärjekorras peab komisjon hindama, kas kolme ühistupanga kriisilahendusega seotud riigi toetus (st likviidsuspuudujäägi katmine, et kanda üle hoiused, sealhulgas pankadevahelised kohustused, ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees) on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(151)

Esmajärjekorras peab komisjon hindama, kas kolme ühistupanga kriisilahendusega seotud riigi toetus (st likviidsuspuudujäägi katmine, et kanda üle hoiused, sealhulgas pankadevahelised kohustused, ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees) on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (152) | Alustuseks hindab komisjon, kas järgmised võimalikud abisaajad on saanud soodustust: i) ühistupangad ja võimalik pangale üle kantud tegevus; ii) pank. |
| --- | --- |

(152)

Alustuseks hindab komisjon, kas järgmised võimalikud abisaajad on saanud soodustust: i) ühistupangad ja võimalik pangale üle kantud tegevus; ii) pank.

i)   Kolmele ühistupangale antud ja võimaliku pangale üle kantud tegevusega seotud abi olemasolu

| (153) | Ühistupankade puhul märgib komisjon, et Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga suhtes on alustatud likvideerimismenetlus ning nende panganduslitsentsid on tunnistatud kehtetuks. Seetõttu ei toimu neil enam pangandusturul majandustegevust. |
| --- | --- |

(153)

Ühistupankade puhul märgib komisjon, et Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga suhtes on alustatud likvideerimismenetlus ning nende panganduslitsentsid on tunnistatud kehtetuks. Seetõttu ei toimu neil enam pangandusturul majandustegevust.

| (154) | Riigi toetus, st likviidsuspuudujäägi katmine, oleks ülekantud nõuete ja kohustustega seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses abi üksnes juhul, kui kõnealuste nõuete ja kohustuste kooslusega moodustataks ettevõtja. Mõiste „ettevõtja” tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises. Selleks et välja selgitada, kas ettevõtjaga seoses on antud abi, tuleks seetõttu hinnata, kas nõuete ja kohustuste ülekandmisega kaasneb majandustegevuse ülekandmine. |
| --- | --- |

(154)

Riigi toetus, st likviidsuspuudujäägi katmine, oleks ülekantud nõuete ja kohustustega seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses abi üksnes juhul, kui kõnealuste nõuete ja kohustuste kooslusega moodustataks ettevõtja. Mõiste „ettevõtja” tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises. Selleks et välja selgitada, kas ettevõtjaga seoses on antud abi, tuleks seetõttu hinnata, kas nõuete ja kohustuste ülekandmisega kaasneb majandustegevuse ülekandmine.

| (155) | Nagu on märgitud punktis 2.2.2, kanti pangale pärast ühistupankade kriisilahendust üle üksnes hoiused, pankadevahelised kohustused ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees. Kolmel ühistupangal oli kokku 227 töötajat ja 18 filiaali. Tuleb märkida, et pangale ei kantud automaatselt üle kolme ühistupanga filiaale, töölepinguid ega laene. Asjaolu, et pangale ei kantud automaatselt üle laene, mis jäeti likvideeritavate ühistupankade alla, filiaale ega töölepinguid, (91) toetab järeldust, et pank ei võtnud üle kõnealuste üksuste majandustegevust. Ülekantud kohustusi (st hoiuseid) ei saa seostada riigi toetuse saamisega, kuna need ei moodusta ettevõtjat. |
| --- | --- |

(155)

Nagu on märgitud punktis 2.2.2, kanti pangale pärast ühistupankade kriisilahendust üle üksnes hoiused, pankadevahelised kohustused ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees. Kolmel ühistupangal oli kokku 227 töötajat ja 18 filiaali. Tuleb märkida, et pangale ei kantud automaatselt üle kolme ühistupanga filiaale, töölepinguid ega laene. Asjaolu, et pangale ei kantud automaatselt üle laene, mis jäeti likvideeritavate ühistupankade alla, filiaale ega töölepinguid, (91) toetab järeldust, et pank ei võtnud üle kõnealuste üksuste majandustegevust. Ülekantud kohustusi (st hoiuseid) ei saa seostada riigi toetuse saamisega, kuna need ei moodusta ettevõtjat.

| (156) | Kokkuvõttes on kolme olemasoleva juriidilise isiku suhtes alustatud likvideerimismenetlus ning nad ei tegele enam pangandustegevusega. Samal ajal ei moodusta ülekantud varad ja kohustused majandustegevust. |
| --- | --- |

(156)

Kokkuvõttes on kolme olemasoleva juriidilise isiku suhtes alustatud likvideerimismenetlus ning nad ei tegele enam pangandustegevusega. Samal ajal ei moodusta ülekantud varad ja kohustused majandustegevust.

| (157) | Asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond andis pangale EFSFi võlakirju kolmelt ühistupangalt omandatud varade ja kohustustega seotud likviidsuspuudujäägi katmiseks, ei tähenda komisjoni järelduse kohaselt ühistupankade majandustegevuse jätkamist. Seetõttu ei moodusta Kreeka finantsstabiilsuse fondi toetus abi likvideeritud üksustele ega ülekantud varade ja kohustustega seotud abi. |
| --- | --- |

(157)

Asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond andis pangale EFSFi võlakirju kolmelt ühistupangalt omandatud varade ja kohustustega seotud likviidsuspuudujäägi katmiseks, ei tähenda komisjoni järelduse kohaselt ühistupankade majandustegevuse jätkamist. Seetõttu ei moodusta Kreeka finantsstabiilsuse fondi toetus abi likvideeritud üksustele ega ülekantud varade ja kohustustega seotud abi.

ii)   Pangale antud abi olemasolu

| (158) | Küsimuses, kas kolme ühistupanga varade ja kohustuste müük hõlmab abi pangale, peab komisjon kindlaks tegema, kas täidetud on teatavad tingimused, eeskätt kas i) müügiprotsess on avatud, tingimusteta ja mittediskrimineeriv; ii) müük toimub turutingimustel; iii) riik taotleb müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult suurt hinda (92). |
| --- | --- |

(158)

Küsimuses, kas kolme ühistupanga varade ja kohustuste müük hõlmab abi pangale, peab komisjon kindlaks tegema, kas täidetud on teatavad tingimused, eeskätt kas i) müügiprotsess on avatud, tingimusteta ja mittediskrimineeriv; ii) müük toimub turutingimustel; iii) riik taotleb müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult suurt hinda (92).

| (159) | Nagu on osutatud põhjenduses 52, võttis Kreeka keskpank ühendust üksnes nelja süsteemselt olulise kohaliku pangaga, et müüa kolme ühistupanga teatavad valitud varad ja kohustused enampakkumisel, kuna hoiused sooviti üle kanda täielikult rekapitaliseeritud pankadele. Siduva pakkumise esitasid ainult pank ja Eurobank. Alpha panga pakkumist peeti kriisilahendusasutuse korraldatud võistupakkumisel paremaks, pidades silmas pakutud hinda ning suutlikkust võtta ostetavad hoiused üle ja need oma tegevusse integreerida sujuvalt ja ülemääraste viivitusteta. |
| --- | --- |

(159)

Nagu on osutatud põhjenduses 52, võttis Kreeka keskpank ühendust üksnes nelja süsteemselt olulise kohaliku pangaga, et müüa kolme ühistupanga teatavad valitud varad ja kohustused enampakkumisel, kuna hoiused sooviti üle kanda täielikult rekapitaliseeritud pankadele. Siduva pakkumise esitasid ainult pank ja Eurobank. Alpha panga pakkumist peeti kriisilahendusasutuse korraldatud võistupakkumisel paremaks, pidades silmas pakutud hinda ning suutlikkust võtta ostetavad hoiused üle ja need oma tegevusse integreerida sujuvalt ja ülemääraste viivitusteta.

| (160) | Müügipakett hõlmas üksnes hoiuseid ilma mis tahes taristuta. Seepärast sai ostja olla üksnes selline pank, kellel oli Kreekas hoiustajate teenindamiseks olemas taristu ja filiaalide võrgustik. |
| --- | --- |

(160)

Müügipakett hõlmas üksnes hoiuseid ilma mis tahes taristuta. Seepärast sai ostja olla üksnes selline pank, kellel oli Kreekas hoiustajate teenindamiseks olemas taristu ja filiaalide võrgustik.

| (161) | Kuna komisjonil ei ole alust arvata, et müük ei toimunud turutingimustel, võib järeldada, et kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktiga 80, ümberkorraldamisteatise punktiga 20 ning komisjoni varasemate otsustega (93) ei saanud pank abi. |
| --- | --- |

(161)

Kuna komisjonil ei ole alust arvata, et müük ei toimunud turutingimustel, võib järeldada, et kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktiga 80, ümberkorraldamisteatise punktiga 20 ning komisjoni varasemate otsustega (93) ei saanud pank abi.

iii)   Järeldus abi olemasolu kohta

| (162) | Kolme ühistupanga müügiga seotud toetusega riigilt ei soodustata teatavat majandustegevust ega ettevõtjat. Seega ei ole kõnealuse meetme puhul tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(162)

Kolme ühistupanga müügiga seotud toetusega riigilt ei soodustata teatavat majandustegevust ega ettevõtjat. Seega ei ole kõnealuse meetme puhul tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.   PANGALE ANTUD ABI HINDAMINE

7.1.   ABI OLEMASOLU JA SUURUS

| (163) | Komisjon peab tegema kindlaks, kas pangale on antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon peab tegema kindlaks, kas pangale on antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.1.   Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul (meetmed L1 ja A)

7.1.1.1.   Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigipoolne likviidsustoetus (meede L1)

| (164) | Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta (94) juba sätestanud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. Kava raames antav edasine likviidsustoetus kujutab endast samamoodi abi. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta (94) juba sätestanud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. Kava raames antav edasine likviidsustoetus kujutab endast samamoodi abi.

7.1.1.2.   Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)

| (165) | Oma 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta on komisjon juba sätestanud, et selle kava rekapitaliseerimismeetme alusel korraldatav rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Pangale eraldati eelisaktsiaid 940 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 2 % panga riskiga kaalutud varast tol ajal. |
| --- | --- |

(165)

Oma 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta on komisjon juba sätestanud, et selle kava rekapitaliseerimismeetme alusel korraldatav rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Pangale eraldati eelisaktsiaid 940 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 2 % panga riskiga kaalutud varast tol ajal.

7.1.2.   Abi olemasolu riigi tagatud erakorralise likviidsusabi puhul (meede L2)

| (166) | 2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade vahendite eraldamine finantsasutustele ei pruugi olla abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Arvestades, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), on selle puhul tegemist abiga. |
| --- | --- |

(166)

2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade vahendite eraldamine finantsasutustele ei pruugi olla abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Arvestades, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), on selle puhul tegemist abiga.

| (167) | Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigitagatise andmist Kreeka keskpangale ning mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Seega andis riigi tagatud erakorraline likviidsusabi pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Pidades silmas, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad või oleksid olnud huvitatud tegutsemisest omakorda Kreekas, mõjutab eelis ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(167)

Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigitagatise andmist Kreeka keskpangale ning mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Seega andis riigi tagatud erakorraline likviidsusabi pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Pidades silmas, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad või oleksid olnud huvitatud tegutsemisest omakorda Kreekas, mõjutab eelis ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (168) | Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see umbes 23,6 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(168)

Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see umbes 23,6 miljardit eurot.

7.1.3.   Pangale finantsstabiilsuse fondi kaudu antud abi olemasolu (meetmed B1, B2, B3 ja B4)

7.1.3.1.   Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

| (169) | Alpha uurimise algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba järeldanud, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Saadud kapital on 1,9 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(169)

Alpha uurimise algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba järeldanud, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Saadud kapital on 1,9 miljardit eurot.

7.1.3.2.   Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

| (170) | Meede B2 viidi ellu finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 47. |
| --- | --- |

(170)

Meede B2 viidi ellu finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 47.

| (171) | Eelise olemasolu küsimuses tõstis meede B2 panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ja saada juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks hõlmas meetmega B2 seotud tasu EFSFi võlakirjadelt kogunenud intressi ning samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Kuna see tasu on ilmselgelt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentidega seotud tasudest, ei oleks pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 pangale riigi vahenditest eelise andmist. Kuna meede oli kättesaadav vaid pangale, oli see valikuline. |
| --- | --- |

(171)

Eelise olemasolu küsimuses tõstis meede B2 panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ja saada juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks hõlmas meetmega B2 seotud tasu EFSFi võlakirjadelt kogunenud intressi ning samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Kuna see tasu on ilmselgelt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentidega seotud tasudest, ei oleks pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 pangale riigi vahenditest eelise andmist. Kuna meede oli kättesaadav vaid pangale, oli see valikuline.

| (172) | Meetme B2 tulemusena tugevnes panga seisund, pidades silmas, et abisaaja käsutusse anti kapitalinõuete jätkuvaks täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid, ning see moonutas konkurentsi. Kuna pank tegutseb ka muudel ELi pangandusturgudel ja teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, mõjutab meede B2 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(172)

Meetme B2 tulemusena tugevnes panga seisund, pidades silmas, et abisaaja käsutusse anti kapitalinõuete jätkuvaks täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid, ning see moonutas konkurentsi. Kuna pank tegutseb ka muudel ELi pangandusturgudel ja teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, mõjutab meede B2 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (173) | Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Riigi ametiasutused teatasid sellest kui abist. Saadud kapital on 1 042 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Riigi ametiasutused teatasid sellest kui abist. Saadud kapital on 1 042 miljonit eurot.

7.1.3.3.   Kohustuste võtmise kinnitus (meede B3)

| (174) | Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda panga rekapitaliseerimisprotsessi lõpetamiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank kehtestas 2012. aasta stressitesti raames. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega järeldab komisjon, et kohustuste võtmise kinnitus hõlmab riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib selliste riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 629 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(174)

Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda panga rekapitaliseerimisprotsessi lõpetamiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank kehtestas 2012. aasta stressitesti raames. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega järeldab komisjon, et kohustuste võtmise kinnitus hõlmab riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib selliste riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 629 miljoni euro ulatuses.

| (175) | Kohustuste võtmise kinnitus andis pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindlustunde selle suhtes, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta ei suuda seda turult hankida. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et kui pank ei suuda osa kapitalist saada turult, eraldab selle finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks saamist nõustunud kapitali andma ning pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturule. Kõnealune eelis on valikuline, kuna seda said ainult teatavad Kreekas tegutsevad pangad. |
| --- | --- |

(175)

Kohustuste võtmise kinnitus andis pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindlustunde selle suhtes, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta ei suuda seda turult hankida. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et kui pank ei suuda osa kapitalist saada turult, eraldab selle finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks saamist nõustunud kapitali andma ning pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturule. Kõnealune eelis on valikuline, kuna seda said ainult teatavad Kreekas tegutsevad pangad.

| (176) | Kuna pank tegutseb ka muudel ELi pangandusturgudel ja teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, mõjutab meede B3 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust ning võib moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(176)

Kuna pank tegutseb ka muudel ELi pangandusturgudel ja teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, mõjutab meede B3 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust ning võib moonutada konkurentsi.

| (177) | Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui abist 27. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(177)

Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui abist 27. detsembril 2012.

7.1.3.4.   Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4)

| (178) | Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) kujutab endast esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning kohustuste võtmise kinnituse (meede B3) osalise täitmise konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks väärtuses 4 021 miljonit eurot lihtaktsiate vormis. Asjaolu, et meetme B3 kohase kohustuste võtmise kinnitusega hõlmatud summast eraldati kapitali vaid teataval määral, tuleneb sellest, et 550 miljonit eurot kapitali saadi erainvestoritelt. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nimiväärtust. Siiski suurendab see panga saadud eelist (ja seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu olid meetmed B1 ja B2. Võrreldes meetmega B3, mis on vaid kohustus ja mitte tegelik rekapitaliseerimine, tõstis meede B4 panga kapitali adekvaatsust ning andis seega suurema eelise. |
| --- | --- |

(178)

Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) kujutab endast esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning kohustuste võtmise kinnituse (meede B3) osalise täitmise konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks väärtuses 4 021 miljonit eurot lihtaktsiate vormis. Asjaolu, et meetme B3 kohase kohustuste võtmise kinnitusega hõlmatud summast eraldati kapitali vaid teataval määral, tuleneb sellest, et 550 miljonit eurot kapitali saadi erainvestoritelt. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nimiväärtust. Siiski suurendab see panga saadud eelist (ja seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu olid meetmed B1 ja B2. Võrreldes meetmega B3, mis on vaid kohustus ja mitte tegelik rekapitaliseerimine, tõstis meede B4 panga kapitali adekvaatsust ning andis seega suurema eelise.

| (179) | Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seetõttu on pangale antud eelis valikuline. Konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avaldatava mõju kohta märgib komisjon näiteks, et abi aitas pangal jätkata oma tegevust teistes liikmesriikides. Panga likvideerimine oleks toonud kaasa tegevuse lõpetamise välisturgudel kas välismaiste tegevusharude likvideerimise või müügi teel. Seega moonutatakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meede kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seetõttu on pangale antud eelis valikuline. Konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avaldatava mõju kohta märgib komisjon näiteks, et abi aitas pangal jätkata oma tegevust teistes liikmesriikides. Panga likvideerimine oleks toonud kaasa tegevuse lõpetamise välisturgudel kas välismaiste tegevusharude likvideerimise või müügi teel. Seega moonutatakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meede kujutab endast riigiabi.

7.1.3.5.   Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta

| (180) | Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kõnealuste meetmetega antud riigiabi moodustab kokku 4 571 miljonit eurot. Nagu on osutatud punktis 7.1.3.4, tehti 2012. aasta detsembris kohustuste võtmise kinnitusega (meede B3) hõlmatud summast tegelik kapitalisüst (meede B4) ainult teatavas summas. Seetõttu moodustas tegelikult välja makstud riigiabi summa üksnes 4 021 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(180)

Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kõnealuste meetmetega antud riigiabi moodustab kokku 4 571 miljonit eurot. Nagu on osutatud punktis 7.1.3.4, tehti 2012. aasta detsembris kohustuste võtmise kinnitusega (meede B3) hõlmatud summast tegelik kapitalisüst (meede B4) ainult teatavas summas. Seetõttu moodustas tegelikult välja makstud riigiabi summa üksnes 4 021 miljonit eurot.

| (181) | Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi absoluutväärtusele peab komisjon arvesse võtma ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti ühe aasta jooksul – 2012. aasta aprillist 2013. aasta maini. Selle ajavahemiku jooksul panga riskiga kaalutud vara maht muutus, st suurenes pärast Emporiki panga omandamist. Seega tekib küsimus, kas riskiga kaalutud vara maht peaks hõlmama ka Emporiki panga omandamist, ning eeskätt kas riigiabi hindamisel tuleks lähtuda riskiga kaalutud vara mahust kõnealuse ajavahemiku alguse või lõpu seisuga. Meetmete B1, B2, B3 ja B4 eesmärk on katta Kreeka keskpanga 2012. aasta märtsis (2012. aasta stressitestis) kindlaksmääratud kapitalivajadus. Teisisõnu olid kapitalivajadused, mille katmiseks võttis riik kõnealused toetusmeetmed, olemas juba 2012. aasta märtsis. Seega leiab komisjon, et meetmetes B1, B2, B3 ja B4 sisalduvat abisummat tuleb võrrelda panga riskiga kaalutud varaga seisuga 31. märts 2012. Asjaolu, et pank omandas Emporiki panga (tükk aega pärast 2012. aasta märtsi), ei tohiks mõjutada abi osakaalu riskiga kaalutud varast. Panga omandamistehing, mis suurendas tema riskiga kaalutud vara, ei tähenda, et abi moonutaks konkurentsi vähemal määral. Samuti tuletatakse meelde, et Kreeka keskpank ei võtnud ajavahemikus 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni arvesse Kreeka pankade omandamistehinguid, et korrigeerida nende kapitalivajadust kas üles- või allapoole. Sellest asjaolust nähtub veelgi selgemalt, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud panga näitajatega seisuga 31. märts 2012. |
| --- | --- |

(181)

Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi absoluutväärtusele peab komisjon arvesse võtma ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti ühe aasta jooksul – 2012. aasta aprillist 2013. aasta maini. Selle ajavahemiku jooksul panga riskiga kaalutud vara maht muutus, st suurenes pärast Emporiki panga omandamist. Seega tekib küsimus, kas riskiga kaalutud vara maht peaks hõlmama ka Emporiki panga omandamist, ning eeskätt kas riigiabi hindamisel tuleks lähtuda riskiga kaalutud vara mahust kõnealuse ajavahemiku alguse või lõpu seisuga. Meetmete B1, B2, B3 ja B4 eesmärk on katta Kreeka keskpanga 2012. aasta märtsis (2012. aasta stressitestis) kindlaksmääratud kapitalivajadus. Teisisõnu olid kapitalivajadused, mille katmiseks võttis riik kõnealused toetusmeetmed, olemas juba 2012. aasta märtsis. Seega leiab komisjon, et meetmetes B1, B2, B3 ja B4 sisalduvat abisummat tuleb võrrelda panga riskiga kaalutud varaga seisuga 31. märts 2012. Asjaolu, et pank omandas Emporiki panga (tükk aega pärast 2012. aasta märtsi), ei tohiks mõjutada abi osakaalu riskiga kaalutud varast. Panga omandamistehing, mis suurendas tema riskiga kaalutud vara, ei tähenda, et abi moonutaks konkurentsi vähemal määral. Samuti tuletatakse meelde, et Kreeka keskpank ei võtnud ajavahemikus 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni arvesse Kreeka pankade omandamistehinguid, et korrigeerida nende kapitalivajadust kas üles- või allapoole. Sellest asjaolust nähtub veelgi selgemalt, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud panga näitajatega seisuga 31. märts 2012.

| (182) | Esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ning kohustuste võtmise kinnitus hõlmasid kokku 4 571 miljonit eurot. Asjaomane summa moodustab 10,3 % panga riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012 (95). |
| --- | --- |

(182)

Esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ning kohustuste võtmise kinnitus hõlmasid kokku 4 571 miljonit eurot. Asjaomane summa moodustab 10,3 % panga riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012 (95).

| (183) | Kuna pangal õnnestus hankida erakapitali, eraldas finantsstabiilsuse fond kapitali üksnes 4 021 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 9,1 % panga riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012. |
| --- | --- |

(183)

Kuna pangal õnnestus hankida erakapitali, eraldas finantsstabiilsuse fond kapitali üksnes 4 021 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 9,1 % panga riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012.

7.1.4.   Järeldus abi olemasolu ja kogusumma kohta

| (184) | Meetmed A, B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.









  Viide | Meede | Meetme liik | Abisumma | Rekapitaliseerimisabi suhe panga riskiga kaalutud varasse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Eelisaktsiad | Kapitalitoetus | 940 miljonit eurot | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Esimene ajutine rekapitaliseerimine
  Teine ajutine rekapitaliseerimine
  Kohustuste võtmise kinnitus
  Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises | Kapitalitoetus | 4 571 miljonit eurot
  (finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 4 021 miljonit eurot) | 10,3 %
  (finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 9,1 %) |
| Pangale antud finantsabi kokku | 5 511 miljonit eurot

  (finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 4 961 miljonit eurot) | 12,3 %
  (finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 11,1 %) |
| Viide | Meede | Meetme liik | Abi nimiväärtus |
| L1 | Likviidsustoetus | Tagatised
  Riigivõlakirjad | Tagatised: 14 miljardit eurot 30. novembri 2011. aasta seisuga
  Riigivõlakirjad: 1,6 miljardit eurot 30. septembri 2011. aasta seisuga |
| L2 | Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi | Rahastamine ja tagatis | 23,6 miljardit eurot 31. detsembri 2012. aasta seisuga |
| Pangale antud likviidsusabi kokku | 39,2 miljardit eurot |

(184)

Meetmed A, B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Viide

Meede

Meetme liik

Abisumma

Rekapitaliseerimisabi suhe panga riskiga kaalutud varasse

A

Eelisaktsiad

Kapitalitoetus

940 miljonit eurot

2 %

B1 B2 B3 B4

Esimene ajutine rekapitaliseerimine

Teine ajutine rekapitaliseerimine

Kohustuste võtmise kinnitus

Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises

Kapitalitoetus

4 571 miljonit eurot

(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 4 021 miljonit eurot)

10,3 %

(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 9,1 %)

Pangale antud finantsabi kokku

5 511 miljonit eurot

(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 4 961 miljonit eurot)

12,3 %

(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 11,1 %)

Viide

Meede

Meetme liik

Abi nimiväärtus

L1

Likviidsustoetus

Tagatised

Riigivõlakirjad

Tagatised: 14 miljardit eurot 30. novembri 2011. aasta seisuga

Riigivõlakirjad: 1,6 miljardit eurot 30. septembri 2011. aasta seisuga

L2

Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi

Rahastamine ja tagatis

23,6 miljardit eurot 31. detsembri 2012. aasta seisuga

Pangale antud likviidsusabi kokku

39,2 miljardit eurot

7.2.   SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (185) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

(185)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| (186) | Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas oma seisukohta pikendusteatise vastuvõtmisega 2011. aastal (96) ja pangandusteatise vastuvõtmisega 2013. aastal. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas oma seisukohta pikendusteatise vastuvõtmisega 2011. aastal (96) ja pangandusteatise vastuvõtmisega 2013. aastal.

| (187) | Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigilt konkreetsetele pankadele antud riigiabi heakskiitmist käsitlevates otsustes (97) tunnistanud, et Kreeka majandust ohustab tõsine häire ning et riigi toetus pankadele on häire kõrvaldamiseks sobiv. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b. |
| --- | --- |

(187)

Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigilt konkreetsetele pankadele antud riigiabi heakskiitmist käsitlevates otsustes (97) tunnistanud, et Kreeka majandust ohustab tõsine häire ning et riigi toetus pankadele on häire kõrvaldamiseks sobiv. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

| (188) | Finantskriisi ajal töötas komisjon välja eri abimeetmete kokkusobivuskriteeriumid. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises. |
| --- | --- |

(188)

Finantskriisi ajal töötas komisjon välja eri abimeetmete kokkusobivuskriteeriumid. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

| (189) | Nagu on osutatud 2008. aasta pangandusteatise punktis 15, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele.






  a) | Asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Kõnealust eesmärki ei saavutata, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane. |
| --- | --- | --- |

(189)

Nagu on osutatud 2008. aasta pangandusteatise punktis 15, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele.

a)

Asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Kõnealust eesmärki ei saavutata, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane.

| b) | Vajalikkus: abimeede peab oma summa ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Seega peab see olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning olema häire kõrvaldamiseks kõige asjakohasemas vormis. |
| --- | --- |

b)

Vajalikkus: abimeede peab oma summa ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Seega peab see olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning olema häire kõrvaldamiseks kõige asjakohasemas vormis.

| c) | Proportsionaalsus: meetme positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

c)

Proportsionaalsus: meetme positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

| (190) | Suunised rekapitaliseerimismeetmete kohta on esitatud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises. |
| --- | --- |

(190)

Suunised rekapitaliseerimismeetmete kohta on esitatud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.

| (191) | Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja asjakohane omapanus ja piirata konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(191)

Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja asjakohane omapanus ja piirata konkurentsi moonutamist.

| (192) | Raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mis kehtib pärast 31. juulit 2013 teatatud abimeetmete suhtes. |
| --- | --- |

(192)

Raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mis kehtib pärast 31. juulit 2013 teatatud abimeetmete suhtes.

7.2.1.   Pangale eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (193) | Pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames, samuti kava muuta ja pikendada (98). Pangale võib edaspidi likviidsustoetust anda ainult kava alusel, mille komisjon on nõuetekohaselt heaks kiitnud. Komisjon peab sellise edasise abi tingimused heaks kiitma enne abi andmist ning seetõttu ei ole vaja neid tingimusi käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata. |
| --- | --- |

(193)

Pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames, samuti kava muuta ja pikendada (98). Pangale võib edaspidi likviidsustoetust anda ainult kava alusel, mille komisjon on nõuetekohaselt heaks kiitnud. Komisjon peab sellise edasise abi tingimused heaks kiitma enne abi andmist ning seetõttu ei ole vaja neid tingimusi käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.

7.2.2.   Eelisaktsiate (meede A) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (194) | 2009. aastal korraldatud rekapitaliseerimine eelisaktsiate kujul (meede A) toimus rekapitaliseerimismeetme raames, mis kiideti 2008. aastal Kreeka pankade toetuskava osana heaks 2008. aasta pangandusteatise alusel. Seega ei ole seda vaja 2008. aasta pangandusteatise alusel uuesti hinnata ja piisab selle hindamisest ümberkorraldamisteatise alusel. |
| --- | --- |

(194)

2009. aastal korraldatud rekapitaliseerimine eelisaktsiate kujul (meede A) toimus rekapitaliseerimismeetme raames, mis kiideti 2008. aastal Kreeka pankade toetuskava osana heaks 2008. aasta pangandusteatise alusel. Seega ei ole seda vaja 2008. aasta pangandusteatise alusel uuesti hinnata ja piisab selle hindamisest ümberkorraldamisteatise alusel.

7.2.3.   Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (195) | Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) siseturuga kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Pärast 1. augustit 2013 eraldatud riigi tagatud erakorraline likviidsusabi kuulub 2013. aasta pangandusteatise reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(195)

Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) siseturuga kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Pärast 1. augustit 2013 eraldatud riigi tagatud erakorraline likviidsusabi kuulub 2013. aasta pangandusteatise reguleerimisalasse.

7.2.4.   Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (196) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) ning eeskätt tasu kokkusobivust siseturuga tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Kuna need meetmed võeti enne 31. juulit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise reguleerimisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) siseturuga kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel. |
| --- | --- |

(196)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) ning eeskätt tasu kokkusobivust siseturuga tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Kuna need meetmed võeti enne 31. juulit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise reguleerimisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) siseturuga kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel.

7.3.   MEETME L2 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, 2011. AASTA PIKENDUSTEATISE JA 2013. AASTA PANGANDUSTEATISEGA

| (197) | Abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv juhul, kui see vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus. |
| --- | --- |

(197)

Abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv juhul, kui see vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.

| (198) | Kuna Kreeka pangad jäid hulgirahastamise turgudelt kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest (vt põhjendus 26) ning kuna pank ei saanud laenata piisavas koguses vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, vajas pank makseviivituse ärahoidmiseks piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism olulise häire kõrvaldamiseks, mille oleks põhjustanud panga makseviivitus. |
| --- | --- |

(198)

Kuna Kreeka pangad jäid hulgirahastamise turgudelt kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest (vt põhjendus 26) ning kuna pank ei saanud laenata piisavas koguses vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, vajas pank makseviivituse ärahoidmiseks piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism olulise häire kõrvaldamiseks, mille oleks põhjustanud panga makseviivitus.

| (199) | Kuna riigi tagatud erakorraline likviidsusabi tõi pangale kaasa suhteliselt suured rahastamiskulud, on pangal olemas piisav stiimul, et mitte toetuda oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Pank oli kohustatud maksma [...] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks pidi pank maksma riigile tagatistasu [...] baaspunkti. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus Euroopa Keskpanga poolse refinantseerimise tavapärasest maksumusest palju suurem. Nende kahe kogusumma erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav tagatistasu. Seega võib riigi nõutud tasu kogusummat pidada piisavaks. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summa vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank regulaarselt üle, võttes seejuures arvesse panga tegelikke vajadusi. Nad jälgivad nende vahendite kasutamist tähelepanelikult, tagades, et piirdutakse minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. See piirdub minimaalselt vajaliku summaga. |
| --- | --- |

(199)

Kuna riigi tagatud erakorraline likviidsusabi tõi pangale kaasa suhteliselt suured rahastamiskulud, on pangal olemas piisav stiimul, et mitte toetuda oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Pank oli kohustatud maksma [...] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks pidi pank maksma riigile tagatistasu [...] baaspunkti. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus Euroopa Keskpanga poolse refinantseerimise tavapärasest maksumusest palju suurem. Nende kahe kogusumma erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav tagatistasu. Seega võib riigi nõutud tasu kogusummat pidada piisavaks. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summa vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank regulaarselt üle, võttes seejuures arvesse panga tegelikke vajadusi. Nad jälgivad nende vahendite kasutamist tähelepanelikult, tagades, et piirdutakse minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. See piirdub minimaalselt vajaliku summaga.

| (200) | Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja minimaalselt vajalikuga piirdumise korrapärane kontrollimine tagab ühtlasi ka selle, et likviidsus on proportsionaalne ega moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib samuti, et Kreeka on võtnud kohustuse tagada, et pank rakendab ümberkorraldusmeetmeid, mis vähendavad sõltuvust keskpanga võimaldatavast rahastamisest, ning järgib oma äritegevuses teatavaid piiranguid, mida on kirjeldatud punktis 7.6. Sel viisil tagatakse, et pank vabaneb võimalikult kiiresti likviidsustoetuse vajadusest ning et kõnealune abi on proportsionaalne. |
| --- | --- |

(200)

Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja minimaalselt vajalikuga piirdumise korrapärane kontrollimine tagab ühtlasi ka selle, et likviidsus on proportsionaalne ega moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib samuti, et Kreeka on võtnud kohustuse tagada, et pank rakendab ümberkorraldusmeetmeid, mis vähendavad sõltuvust keskpanga võimaldatavast rahastamisest, ning järgib oma äritegevuses teatavaid piiranguid, mida on kirjeldatud punktis 7.6. Sel viisil tagatakse, et pank vabaneb võimalikult kiiresti likviidsustoetuse vajadusest ning et kõnealune abi on proportsionaalne.

| (201) | Seega on meede L2 kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega. Pidades silmas, et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 kooskõlas ka selle teatisega. |
| --- | --- |

(201)

Seega on meede L2 kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega. Pidades silmas, et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 kooskõlas ka selle teatisega.

7.4.   MEETMETE B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE JA 2011. AASTA PIKENDUSTEATISEGA

| (202) | Nagu on osutatud põhjenduses 189 ja 2008. aasta pangandusteatise punktis 15, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (99) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus. |
| --- | --- |

(202)

Nagu on osutatud põhjenduses 189 ja 2008. aasta pangandusteatise punktis 15, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (99) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.

| (203) | Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises käsitletakse üksikasjalikumalt riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutava tasu suurust. |
| --- | --- |

(203)

Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises käsitletakse üksikasjalikumalt riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutava tasu suurust.

7.4.1.   Meetmete asjakohasus

| (204) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) asjakohasuse küsimuses leiab komisjon, et need on asjakohased, kuna tänu nendele vastab pank kapitalinõuetele. Kui finantsstabiilsuse fond ei oleks rekapitaliseerimisi võimaldanud, ei oleks pank saanud oma tegevust jätkata ning oleks jäänud kõrvale EKP refinantseerimistehingutest. |
| --- | --- |

(204)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) asjakohasuse küsimuses leiab komisjon, et need on asjakohased, kuna tänu nendele vastab pank kapitalinõuetele. Kui finantsstabiilsuse fond ei oleks rekapitaliseerimisi võimaldanud, ei oleks pank saanud oma tegevust jätkata ning oleks jäänud kõrvale EKP refinantseerimistehingutest.

| (205) | Selle kohta märkis komisjon Alpha uurimise algatamise otsuses, et pank on Kreeka üks suurimaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise valdkonnas. Seepärast on tegemist Kreeka jaoks süsteemselt olulise pangaga. Panga makseviivitus oleks seetõttu tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Tolleaegses olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi juurdepääsul rahastamisele. Rahastamisprobleemid piirasid nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks panga makseviivitus häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti lisaks peamiselt erasektori osaluse programmi tõttu, milles osalemine oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu ettevõtmine, ning mitte panga oskamatu juhtimise või ülemäärase riskide võtmise tulemusel. Seega lahendatakse meetmetega peamiselt kõnealuse programmi tagajärgi ja aidatakse säilitada Kreeka finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(205)

Selle kohta märkis komisjon Alpha uurimise algatamise otsuses, et pank on Kreeka üks suurimaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise valdkonnas. Seepärast on tegemist Kreeka jaoks süsteemselt olulise pangaga. Panga makseviivitus oleks seetõttu tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Tolleaegses olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi juurdepääsul rahastamisele. Rahastamisprobleemid piirasid nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks panga makseviivitus häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti lisaks peamiselt erasektori osaluse programmi tõttu, milles osalemine oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu ettevõtmine, ning mitte panga oskamatu juhtimise või ülemäärase riskide võtmise tulemusel. Seega lahendatakse meetmetega peamiselt kõnealuse programmi tagajärgi ja aidatakse säilitada Kreeka finantsstabiilsust.

| (206) | Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas viivitamata võeti kõik meetmed selleks, et vältida panga edaspidist abivajadust. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 121 ja 122, on Kreeka kohustunud võtma hulga meetmeid panga üldjuhtimise ja äritegevuse valdkonnas. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99 ja 106, on pank samuti olulisel määral ümber korraldanud oma tegevust ning juba vähendanud mitmeid kulusid. Seega ei ole komisjoni kahtlustel alust. |
| --- | --- |

(206)

Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas viivitamata võeti kõik meetmed selleks, et vältida panga edaspidist abivajadust. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 121 ja 122, on Kreeka kohustunud võtma hulga meetmeid panga üldjuhtimise ja äritegevuse valdkonnas. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99 ja 106, on pank samuti olulisel määral ümber korraldanud oma tegevust ning juba vähendanud mitmeid kulusid. Seega ei ole komisjoni kahtlustel alust.

| (207) | Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka selle suhtes, kas ette olid nähtud piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui panka hakkab näiteks kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib, samal ajal kui enamusosalus oleks riigil. Komisjon märgib, et põhjendustes 121 ja 122 kirjeldatud kohustustega tagatakse panga krediiditehingute tulunduslik laad ja igapäevapanganduse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise ülemäärase riskide võtmise eest panga juhtkonnas. |
| --- | --- |

(207)

Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka selle suhtes, kas ette olid nähtud piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui panka hakkab näiteks kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib, samal ajal kui enamusosalus oleks riigil. Komisjon märgib, et põhjendustes 121 ja 122 kirjeldatud kohustustega tagatakse panga krediiditehingute tulunduslik laad ja igapäevapanganduse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise ülemäärase riskide võtmise eest panga juhtkonnas.

| (208) | Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega finantsstabiilsuse säilitamine Kreekas. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev üldjuhtimine ei seaks ohtu panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased. |
| --- | --- |

(208)

Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega finantsstabiilsuse säilitamine Kreekas. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev üldjuhtimine ei seaks ohtu panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased.

7.4.2.   Vajalikkus – abi piirdumine minimaalselt vajalikuga

| (209) | 2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega. |
| --- | --- |

(209)

2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.

| (210) | Kapitalitoetuse suuruse arvutas Kreeka keskpank välja stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite säilimine üle teatava taseme ajavahemikus 2012–2014 (vt tabel 3). Seega ei teki pangal tänu kapitalitoetusele kapitali ülejääki. Nagu on selgitatud põhjenduses 206, on võetud meetmeid panga edaspidise abivajaduse ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(210)

Kapitalitoetuse suuruse arvutas Kreeka keskpank välja stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite säilimine üle teatava taseme ajavahemikus 2012–2014 (vt tabel 3). Seega ei teki pangal tänu kapitalitoetusele kapitali ülejääki. Nagu on selgitatud põhjenduses 206, on võetud meetmeid panga edaspidise abivajaduse ärahoidmiseks.

| (211) | Esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) eest makstava tasu puhul tuletab komisjon meelde, et need meetmed võeti vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning abi anti mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. EFSFi võlakirjade väljastamise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud tasuna EFSFi võlakirjadelt kogunenud intressi, millele lisandub 1 % suurune tasu (100). Nagu on rõhutatud Alpha uurimise algatamise otsuses, on nimetatud tasu väiksem kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Madala tasumääraga periood piirdus siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiate vormis püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise kuupäevani ehk meetme B4 võtmiseni). Kui esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas seniste aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal panga aktsiakapitalis langes tasemele 4,9 %. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Seega ei ole Alpha uurimise algatamise otsuses väljendatud kahtlustel alust. |
| --- | --- |

(211)

Esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) eest makstava tasu puhul tuletab komisjon meelde, et need meetmed võeti vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning abi anti mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. EFSFi võlakirjade väljastamise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud tasuna EFSFi võlakirjadelt kogunenud intressi, millele lisandub 1 % suurune tasu (100). Nagu on rõhutatud Alpha uurimise algatamise otsuses, on nimetatud tasu väiksem kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Madala tasumääraga periood piirdus siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiate vormis püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise kuupäevani ehk meetme B4 võtmiseni). Kui esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas seniste aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal panga aktsiakapitalis langes tasemele 4,9 %. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Seega ei ole Alpha uurimise algatamise otsuses väljendatud kahtlustel alust.

| (212) | Võttes lisaks arvesse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi tekkimist peamiselt võlanõudest loobumise tõttu riigi kasuks (erasektori osaluse programm ja võlakirjade tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähendamise kujul) ning Kreekat vallanud pikaajalise majanduslanguse tagajärgede tulemusel, on komisjon nõus heaks kiitma ajutise kõrvalekaldumise rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest tasuga seotud nõuetest (101). |
| --- | --- |

(212)

Võttes lisaks arvesse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi tekkimist peamiselt võlanõudest loobumise tõttu riigi kasuks (erasektori osaluse programm ja võlakirjade tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähendamise kujul) ning Kreekat vallanud pikaajalise majanduslanguse tagajärgede tulemusel, on komisjon nõus heaks kiitma ajutise kõrvalekaldumise rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest tasuga seotud nõuetest (101).

| (213) | Meede B3 kujutas endast kapitali andmise kohustust. 2012. aasta detsembris võetud kohustus täideti tegeliku kapitalisüstiga 2013. aasta mais-juunis, vaevu viis kuud hiljem. Sel ja põhjenduses 212 osutatud põhjustel on asjaomase kohustuse eest tasu mittemaksmine vastuvõetav. |
| --- | --- |

(213)

Meede B3 kujutas endast kapitali andmise kohustust. 2012. aasta detsembris võetud kohustus täideti tegeliku kapitalisüstiga 2013. aasta mais-juunis, vaevu viis kuud hiljem. Sel ja põhjenduses 212 osutatud põhjustel on asjaomase kohustuse eest tasu mittemaksmine vastuvõetav.

| (214) | Meetme B4 puhul tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes tehtava piisava diskontoga, mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna aga kõnealune rekapitaliseerimine ei toimunud aktsiahinna suhtes olulise diskontoga, mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinna suhtes märkimisväärse diskonto saavutamine tegelikkuses võimatu (102). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli panga turukapitalisatsioon vaid paarsada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas senised aktsionärid oleks tulnud täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib ühtlasi, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 4,9 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud üksnes väikest mõju finantsstabiilsuse fondile makstavale tasule. Võttes arvesse Kreeka pankade erilist olukorda (vt põhjendus 212) ning asjaolu, et abivajadus tekkis võla kustutamisest riigi kasuks, hindab komisjon emissioonihinna piisavalt madalaks. |
| --- | --- |

(214)

Meetme B4 puhul tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes tehtava piisava diskontoga, mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna aga kõnealune rekapitaliseerimine ei toimunud aktsiahinna suhtes olulise diskontoga, mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinna suhtes märkimisväärse diskonto saavutamine tegelikkuses võimatu (102). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli panga turukapitalisatsioon vaid paarsada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas senised aktsionärid oleks tulnud täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib ühtlasi, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 4,9 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud üksnes väikest mõju finantsstabiilsuse fondile makstavale tasule. Võttes arvesse Kreeka pankade erilist olukorda (vt põhjendus 212) ning asjaolu, et abivajadus tekkis võla kustutamisest riigi kasuks, hindab komisjon emissioonihinna piisavalt madalaks.

| (215) | Peale selle väljastas Kreeka finantsstabiilsuse fond ostutähed ning kõik 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalenud erainvestorid said iga uue märgitud aktsia kohta ühe ostutähe. Need ostutähed anti tasuta. Nagu on selgitatud põhjenduses 93, kätkeb iga ostutäht endas õigust osta kindlaksmääratud intervallidega ja täitmishindadega 7,40 finantsstabiilsuse fondi aktsiat. Täitmishind vastab finantsstabiilsuse fondi määratud märkimishinnale, millele lisandub iga-aastane kumulatiivne intress (4 % esimesel aastal, 5 % teisel aastal, 6 % kolmandal aastal, 7 % neljandal aastal ning seejärel aastaintress 8 % kuue viimase kuu jooksul). Finantsstabiilsuse fondile kuuluvatelt aktsiatelt saadud tasu piirdub tegelikkuses kõnealuste tasemetega. See tasu on väiksem kui rekapitaliseerimisteatises kindlaks määratud 7–9 % vahemik. Kuna aga kõnealused ostutähed olid väga olulised eelisostuemissiooni ja suunatud pakkumise õnnestumises, mille pank enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist käivitas, järeldab komisjon, et need võimaldasid pangal vähendada abisummat 550 miljoni euro võrra. Pidades silmas panga madalat kapitali adekvaatsuse määra enne rekapitaliseerimist ning ülimalt ebakindlat olukorda tol ajal, osutasid toona kättesaadavad prognoosid tõepoolest sellele, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid teeninud piisavat tulu ning ei oleks osalenud. Põhjendustes 205 ja 212 selgitatud põhjustel ning võttes arvesse, et ostutähtede täitmise korral oleks finantsstabiilsuse fondi saadav tasu väga väike ning et majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli leida erainvestoreid, hoides seega teatavaid panku erakätes ja vältides olukorda, kus kogu Kreeka pangandussektor on finantsstabiilsuse fondi kontrolli all, on komisjon nõus heaks kiitma sellise kõrvalekaldumise rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest tasuga seotud nõuetest. Komisjon nõustub kõrvalekalde heaks kiitma ka sellepärast, et finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses (2014. aastal muudetud kujul) ei ole ette nähtud ostutähtede korrigeerimist eelisostuõiguseta aktsiakapitali suurendamisel ning et eelisostuemissiooni korral võib korrigeerida üksnes ostutähtede täitmishinda, kusjuures seda võib teha üksnes tagasiulatuvalt ning finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguste müügist saadud reaaltulu piires. Tänu asjaolule, et Kreeka lubas enne finantsstabiilsuse fondi ostutähtede mis tahes tagasiostmist küsida komisjonilt selleks heakskiitu, on võimalik vältida ka olukorda, kus finantsstabiilsuse fondile ette nähtud tasu väheneb veelgi rohkem ning samal ajal suureneb ostutähtede omanike saadav tasu. |
| --- | --- |

(215)

Peale selle väljastas Kreeka finantsstabiilsuse fond ostutähed ning kõik 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalenud erainvestorid said iga uue märgitud aktsia kohta ühe ostutähe. Need ostutähed anti tasuta. Nagu on selgitatud põhjenduses 93, kätkeb iga ostutäht endas õigust osta kindlaksmääratud intervallidega ja täitmishindadega 7,40 finantsstabiilsuse fondi aktsiat. Täitmishind vastab finantsstabiilsuse fondi määratud märkimishinnale, millele lisandub iga-aastane kumulatiivne intress (4 % esimesel aastal, 5 % teisel aastal, 6 % kolmandal aastal, 7 % neljandal aastal ning seejärel aastaintress 8 % kuue viimase kuu jooksul). Finantsstabiilsuse fondile kuuluvatelt aktsiatelt saadud tasu piirdub tegelikkuses kõnealuste tasemetega. See tasu on väiksem kui rekapitaliseerimisteatises kindlaks määratud 7–9 % vahemik. Kuna aga kõnealused ostutähed olid väga olulised eelisostuemissiooni ja suunatud pakkumise õnnestumises, mille pank enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist käivitas, järeldab komisjon, et need võimaldasid pangal vähendada abisummat 550 miljoni euro võrra. Pidades silmas panga madalat kapitali adekvaatsuse määra enne rekapitaliseerimist ning ülimalt ebakindlat olukorda tol ajal, osutasid toona kättesaadavad prognoosid tõepoolest sellele, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid teeninud piisavat tulu ning ei oleks osalenud. Põhjendustes 205 ja 212 selgitatud põhjustel ning võttes arvesse, et ostutähtede täitmise korral oleks finantsstabiilsuse fondi saadav tasu väga väike ning et majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli leida erainvestoreid, hoides seega teatavaid panku erakätes ja vältides olukorda, kus kogu Kreeka pangandussektor on finantsstabiilsuse fondi kontrolli all, on komisjon nõus heaks kiitma sellise kõrvalekaldumise rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest tasuga seotud nõuetest. Komisjon nõustub kõrvalekalde heaks kiitma ka sellepärast, et finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses (2014. aastal muudetud kujul) ei ole ette nähtud ostutähtede korrigeerimist eelisostuõiguseta aktsiakapitali suurendamisel ning et eelisostuemissiooni korral võib korrigeerida üksnes ostutähtede täitmishinda, kusjuures seda võib teha üksnes tagasiulatuvalt ning finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguste müügist saadud reaaltulu piires. Tänu asjaolule, et Kreeka lubas enne finantsstabiilsuse fondi ostutähtede mis tahes tagasiostmist küsida komisjonilt selleks heakskiitu, on võimalik vältida ka olukorda, kus finantsstabiilsuse fondile ette nähtud tasu väheneb veelgi rohkem ning samal ajal suureneb ostutähtede omanike saadav tasu.

| (216) | Seoses asjaoluga, et finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõiguseta, tuletab komisjon meelde, et panga abivajadus ei ole suuremas osas seotud ülemääraste riskide võtmisega. Peale selle püüti majandus- ja rahanduspoliitika memorandumiga hoida teatavaid panku erakätes. Pooltevaheliste suhete raamistik ning asjaolu, et ümberkorraldamiskava mitterakendamisel hääleõigus automaatselt ennistatakse, tagavad ka kaitsemeetmed juhuks, kui erainvestoritest koosnev juhatus peaks võtma ülemääraseid riske. Peale selle võib riigile makstava tasuna käsitada erasektori osaluse programmi ja 2012. aasta detsembris toimunud võlakirjade tagasiostu, kuna riigi võlga panga ees vähendati mitme miljardi euro võrra. Neil alustel peab komisjon finantsstabiilsuse fondi hääleõiguseta aktsiaid vastuvõetavaks. Seetõttu järeldab komisjon, et meede B4 oli vajalik.
  Kokkuvõttes olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest. |
| --- | --- |

(216)

Seoses asjaoluga, et finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõiguseta, tuletab komisjon meelde, et panga abivajadus ei ole suuremas osas seotud ülemääraste riskide võtmisega. Peale selle püüti majandus- ja rahanduspoliitika memorandumiga hoida teatavaid panku erakätes. Pooltevaheliste suhete raamistik ning asjaolu, et ümberkorraldamiskava mitterakendamisel hääleõigus automaatselt ennistatakse, tagavad ka kaitsemeetmed juhuks, kui erainvestoritest koosnev juhatus peaks võtma ülemääraseid riske. Peale selle võib riigile makstava tasuna käsitada erasektori osaluse programmi ja 2012. aasta detsembris toimunud võlakirjade tagasiostu, kuna riigi võlga panga ees vähendati mitme miljardi euro võrra. Neil alustel peab komisjon finantsstabiilsuse fondi hääleõiguseta aktsiaid vastuvõetavaks. Seetõttu järeldab komisjon, et meede B4 oli vajalik.

Kokkuvõttes olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest.

7.4.3.   Proportsionaalsus – negatiivset ülekanduvat mõju piiravad meetmed

| (217) | Komisjon möönab, et pank sai väga suures mahus riigiabi. Kõnealune olukord võib seega oluliselt moonutada konkurentsi. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada teatavaid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eeskätt on võetud kohustus tagada, et pank tegutseb ka edaspidi tulunduslikel alustel (vt põhjendused 121 ja 122), järgib omandamiskeeldu ja väljub teatavatest investeeringutest (vt põhjendused 123 ja 124). Konkurentsi moonutamise piiranguid hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon möönab, et pank sai väga suures mahus riigiabi. Kõnealune olukord võib seega oluliselt moonutada konkurentsi. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada teatavaid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eeskätt on võetud kohustus tagada, et pank tegutseb ka edaspidi tulunduslikel alustel (vt põhjendused 121 ja 122), järgib omandamiskeeldu ja väljub teatavatest investeeringutest (vt põhjendused 123 ja 124). Konkurentsi moonutamise piiranguid hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6.

| (218) | Pangas on ametisse nimetatud ka järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes jälgib äriühingu üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustuste nõuetekohast täitmist. Sellega hoitakse ära kahjulikud muutused panga äritavades ja seega vähendatakse võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

(218)

Pangas on ametisse nimetatud ka järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes jälgib äriühingu üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustuste nõuetekohast täitmist. Sellega hoitakse ära kahjulikud muutused panga äritavades ja seega vähendatakse võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.

| (219) | 12. juunil 2014 esitati komisjonile uus põhjalik ümberkorralduskava. Seda hinnatakse punktis 7.6. |
| --- | --- |

(219)

12. juunil 2014 esitati komisjonile uus põhjalik ümberkorralduskava. Seda hinnatakse punktis 7.6.

| (220) | Seega ei ole Alpha uurimise algatamise otsuses väljendatud kahtlustel alust. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 valguses proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(220)

Seega ei ole Alpha uurimise algatamise otsuses väljendatud kahtlustel alust. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 valguses proportsionaalsed.

7.4.4.   Järeldus Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiste kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega

| (221) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et finantsstabiilsuse fondi korraldatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise kontekstis asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(221)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et finantsstabiilsuse fondi korraldatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise kontekstis asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed.

7.5.   OMANDAMISTEHINGU KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA

| (222) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi abi saanud pangad rahastada riigiabist teiste ettevõtjate omandamist, välja arvatud juhul, kui see on oluline panga elujõulisuse taastamiseks. Peale selle sätestatakse teatise punktides 40 ja 41, et pangad ei tohiks kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui see moodustab osa finantsstabiilsuse taastamiseks vajalikust konsolideerimisprotsessist või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Lisaks võivad omandamistehingud ohustada elujõulisuse taastamist või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga sõlmitud omandamistehingud on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega. |
| --- | --- |

(222)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi abi saanud pangad rahastada riigiabist teiste ettevõtjate omandamist, välja arvatud juhul, kui see on oluline panga elujõulisuse taastamiseks. Peale selle sätestatakse teatise punktides 40 ja 41, et pangad ei tohiks kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui see moodustab osa finantsstabiilsuse taastamiseks vajalikust konsolideerimisprotsessist või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Lisaks võivad omandamistehingud ohustada elujõulisuse taastamist või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga sõlmitud omandamistehingud on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega.

7.5.1.   Emporiki panga omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.1.1.   Emporiki panga omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele

| (223) | Äritegevuse kasumlikkuse seisukohalt aitab Emporiki panga omandamine taastada panga pikaajalist elujõulisust, kuna kahe ühel geograafilisel turul tegutseva panga liitmine võimaldab luua märkimisväärse koostoime, vähendades näiteks töötajate arvu ja üldkulusid ning sulgedes filiaale. Pank omandab kliendid ja hoiused ning vähendab samal ajal olulisel määral turunduskulusid. Peakorteri tegevuse ratsionaliseerimise kõrval sulgeb pank koondatud üksuse paljud filiaalid. |
| --- | --- |

(223)

Äritegevuse kasumlikkuse seisukohalt aitab Emporiki panga omandamine taastada panga pikaajalist elujõulisust, kuna kahe ühel geograafilisel turul tegutseva panga liitmine võimaldab luua märkimisväärse koostoime, vähendades näiteks töötajate arvu ja üldkulusid ning sulgedes filiaale. Pank omandab kliendid ja hoiused ning vähendab samal ajal olulisel määral turunduskulusid. Peakorteri tegevuse ratsionaliseerimise kõrval sulgeb pank koondatud üksuse paljud filiaalid.

| (224) | Likviidsuspositsiooni arvesse võttes on omandamistehingul pangale positiivne mõju. Seda näitab muu hulgas asjaolu, et omandatud üksuse laenude ja hoiuste suhtarv oli umbes 115 %, mis on panga väga kõrgest näitajast oluliselt väiksem (103). Seega parandab see märkimisväärselt panga laenude ja hoiuste suhtarvu. |
| --- | --- |

(224)

Likviidsuspositsiooni arvesse võttes on omandamistehingul pangale positiivne mõju. Seda näitab muu hulgas asjaolu, et omandatud üksuse laenude ja hoiuste suhtarv oli umbes 115 %, mis on panga väga kõrgest näitajast oluliselt väiksem (103). Seega parandab see märkimisväärselt panga laenude ja hoiuste suhtarvu.

| (225) | Staatilisest vaatenurgast on omandamistehingul positiivne mõju ka panga kapitali adekvaatsuse määrale, kuna pank omandas hästi kapitaliseeritud panga ühe euro eest. 31. märtsi 2012. aasta seisuga oli omandamise tulemusena koondunud üksuse kapitali adekvaatsuse määr pro forma 11,8 %, samal ajal kui panga sama näitaja oli vaid 8,8 %. Sarnaselt oli koondunud üksuse esimese taseme põhiomavahendite suhtarv pro forma 11,1 %, panga sama näitaja seevastu aga 7,9 %. Emporiki panga hea kapitaliseeritus on kaitseks tulevaste kahjumite puhul, mis võivad stressitestis avalduda (vt tabel 3). Panga kapitali adekvaatsuse määra kasvu staatilised hinnangud näitasid positiivset mõju selle pikaajalisele kapitalipositsioonile liiga suurena. Komisjon on seega seisukohal, et Emporiki panga omandamine mõjutab panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt. |
| --- | --- |

(225)

Staatilisest vaatenurgast on omandamistehingul positiivne mõju ka panga kapitali adekvaatsuse määrale, kuna pank omandas hästi kapitaliseeritud panga ühe euro eest. 31. märtsi 2012. aasta seisuga oli omandamise tulemusena koondunud üksuse kapitali adekvaatsuse määr pro forma 11,8 %, samal ajal kui panga sama näitaja oli vaid 8,8 %. Sarnaselt oli koondunud üksuse esimese taseme põhiomavahendite suhtarv pro forma 11,1 %, panga sama näitaja seevastu aga 7,9 %. Emporiki panga hea kapitaliseeritus on kaitseks tulevaste kahjumite puhul, mis võivad stressitestis avalduda (vt tabel 3). Panga kapitali adekvaatsuse määra kasvu staatilised hinnangud näitasid positiivset mõju selle pikaajalisele kapitalipositsioonile liiga suurena. Komisjon on seega seisukohal, et Emporiki panga omandamine mõjutab panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt.

7.5.1.2.   Omandamistehingu mõju panga vajatava abi summale

| (226) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi Emporiki panga omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses vajalik elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(226)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi Emporiki panga omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses vajalik elujõulisuse taastamiseks.

| (227) | Pank maksis Emporiki panga omandamise eest tasu ainult ühe euro. Niisiis ei rahastatud ostu riigiabist. See asjaolu viitab ka sellele, et kõnealune tehing ei suurendanud panga kapitalivajadust. Peale selle oli Emporiki pank hästi kapitaliseeritud (st 2012. aasta stressitestis nõutud ulatuses, vt tabel 3). Seda silmas pidades ei põhjusta Emporiki panga omandamine pangale tõenäoliselt tulevikus kapitalivajadust. |
| --- | --- |

(227)

Pank maksis Emporiki panga omandamise eest tasu ainult ühe euro. Niisiis ei rahastatud ostu riigiabist. See asjaolu viitab ka sellele, et kõnealune tehing ei suurendanud panga kapitalivajadust. Peale selle oli Emporiki pank hästi kapitaliseeritud (st 2012. aasta stressitestis nõutud ulatuses, vt tabel 3). Seda silmas pidades ei põhjusta Emporiki panga omandamine pangale tõenäoliselt tulevikus kapitalivajadust.

| (228) | Kokkuvõttes võib märkida, et ebatüüpilisi tingimusi (stressitesti nõuetele vastaval tasemel täielikult kapitaliseeritud panga omandamine ühe euroga) arvesse võttes ei ole Emporiki panga omandamine erandjuhuna vastuolus nõudega, et abi peab piirduma minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(228)

Kokkuvõttes võib märkida, et ebatüüpilisi tingimusi (stressitesti nõuetele vastaval tasemel täielikult kapitaliseeritud panga omandamine ühe euroga) arvesse võttes ei ole Emporiki panga omandamine erandjuhuna vastuolus nõudega, et abi peab piirduma minimaalselt vajalikuga.

7.5.1.3.   Omandamistehingu moonutav mõju konkurentsile

| (229) | Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohiks riigiabi kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Teatise punktis 41 on samuti sätestatud, et omandamist võidakse lubada juhtudel, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Sellistel juhtudel peaks omandamisprotsess olema õiglane ning tagama asjaomasel turul tõhusa konkurentsi tingimused. |
| --- | --- |

(229)

Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohiks riigiabi kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Teatise punktis 41 on samuti sätestatud, et omandamist võidakse lubada juhtudel, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Sellistel juhtudel peaks omandamisprotsess olema õiglane ning tagama asjaomasel turul tõhusa konkurentsi tingimused.

| (230) | 2012. aasta alguses väliskonsultandi koostatud hinnangust lähtudes leidis Kreeka keskpank, et üksinda ei ole Emporiki pank elujõuline. See tootis äriühingule Crédit Agricole olulist kahjumit, mistõttu otsustati müügi kasuks. Kui müük ei oleks õnnestunud, oleks äriühing Crédit Agricole võinud hakata mõtlema selle likvideerimisele. Seega võib tehingut pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(230)

2012. aasta alguses väliskonsultandi koostatud hinnangust lähtudes leidis Kreeka keskpank, et üksinda ei ole Emporiki pank elujõuline. See tootis äriühingule Crédit Agricole olulist kahjumit, mistõttu otsustati müügi kasuks. Kui müük ei oleks õnnestunud, oleks äriühing Crédit Agricole võinud hakata mõtlema selle likvideerimisele. Seega võib tehingut pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil.

| (231) | Mitte ükski abi mitte saav pakkuja ei esitanud Emporiki panga omandamiseks kehtivat pakkumist ning müügiprotsess oli avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Seega ei tõrjunud pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat. Kuna kõnealuse omandamise kinnitas Kreeka konkurentsiamet, ei ohustata müügiprotsessi tulemusena tõhusa konkurentsi tingimusi Kreekas. |
| --- | --- |

(231)

Mitte ükski abi mitte saav pakkuja ei esitanud Emporiki panga omandamiseks kehtivat pakkumist ning müügiprotsess oli avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Seega ei tõrjunud pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat. Kuna kõnealuse omandamise kinnitas Kreeka konkurentsiamet, ei ohustata müügiprotsessi tulemusena tõhusa konkurentsi tingimusi Kreekas.

| (232) | Peale selle ei tulene panga abivajadus oskamatust juhtimisest ega ülemäärasest riskide võtmisest. Nagu on osutatud põhjenduses 227, ei kasutatud kõnealuse omandamistehingu rahastamiseks riigiabi (Kreeka keskpanga stressitesti läbimiseks piisaval tasemel kapitaliseeritud panga omandamine ühe euro eest). |
| --- | --- |

(232)

Peale selle ei tulene panga abivajadus oskamatust juhtimisest ega ülemäärasest riskide võtmisest. Nagu on osutatud põhjenduses 227, ei kasutatud kõnealuse omandamistehingu rahastamiseks riigiabi (Kreeka keskpanga stressitesti läbimiseks piisaval tasemel kapitaliseeritud panga omandamine ühe euro eest).

| (233) | Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et Emporiki panga omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga. |
| --- | --- |

(233)

Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et Emporiki panga omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga.

7.5.1.4.   Järeldus Emporiki panga omandamise kohta

| (234) | Komisjon järeldab, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Emporiki panga omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon järeldab, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Emporiki panga omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.5.2.   Kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.2.1.   Valitud varade ja kohustuste omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele

| (235) | Kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamine toetab panga pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(235)

Kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamine toetab panga pikaajalist elujõulisust.

| (236) | Täpsemalt parandas kolme ühistupanga hoiuste kandmine panga bilanssi tolle likviidsusprofiili. Äriühingu Alpha Bank S.A. laenude ja hoiuste suhtarv (neto) vähenes umbes 1,5 % ning kahanes ka äriühingu sõltuvus eurosüsteemi rahalistest vahenditest. |
| --- | --- |

(236)

Täpsemalt parandas kolme ühistupanga hoiuste kandmine panga bilanssi tolle likviidsusprofiili. Äriühingu Alpha Bank S.A. laenude ja hoiuste suhtarv (neto) vähenes umbes 1,5 % ning kahanes ka äriühingu sõltuvus eurosüsteemi rahalistest vahenditest.

| (237) | Peale selle andis asjaomaste varade ja kohustuste omandamine pangale võimaluse suurendada tulusid, laiendades mitmes geograafilises piirkonnas oma kliendibaasi. Pank ei võtnud üle kulukat taristut ega filiaalivõrgustikku. Sama kehtib laenude kohta. Seega ei suurendanud pank oma riskiportfelli ega kapitalivajadust. |
| --- | --- |

(237)

Peale selle andis asjaomaste varade ja kohustuste omandamine pangale võimaluse suurendada tulusid, laiendades mitmes geograafilises piirkonnas oma kliendibaasi. Pank ei võtnud üle kulukat taristut ega filiaalivõrgustikku. Sama kehtib laenude kohta. Seega ei suurendanud pank oma riskiportfelli ega kapitalivajadust.

7.5.2.2.   Omandamistehingu mõju panga vajatava abi summale

| (238) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi kõnealuste valitud varade ja kohustuste omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul vajalik panga elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses. |
| --- | --- |

(238)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi kõnealuste valitud varade ja kohustuste omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul vajalik panga elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses.

| (239) | Kõigilt kolmelt ühistupangalt üle võetud varade ja kohustuste omandamise eest maksti tasuna 2,1 % ülekantud hoiuste väärtusest ehk ligikaudu 9 miljonit eurot, mis moodustas 0,01 % panga bilansimahust omandamistehingu ajal. Seepärast võib tasu pidada väga väikeseks. Peale selle oli pank 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega juba kaasanud erakapitali summas 550 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(239)

Kõigilt kolmelt ühistupangalt üle võetud varade ja kohustuste omandamise eest maksti tasuna 2,1 % ülekantud hoiuste väärtusest ehk ligikaudu 9 miljonit eurot, mis moodustas 0,01 % panga bilansimahust omandamistehingu ajal. Seepärast võib tasu pidada väga väikeseks. Peale selle oli pank 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega juba kaasanud erakapitali summas 550 miljonit eurot.

| (240) | Sellest tulenevalt järeldatakse, et kolmelt ühistupangalt üle võetud varade ja kohustuste (peamiselt hoiuste) omandamise eest makstud hind oli nii madal, et selle tõttu ei ületanud abi minimaalselt vajalikku taset. |
| --- | --- |

(240)

Sellest tulenevalt järeldatakse, et kolmelt ühistupangalt üle võetud varade ja kohustuste (peamiselt hoiuste) omandamise eest makstud hind oli nii madal, et selle tõttu ei ületanud abi minimaalselt vajalikku taset.

7.5.2.3.   Omandamistehingu moonutav mõju konkurentsile

| (241) | Nagu on osutatud punktis 229, ei tohiks riigiabi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud konkreetsetel tingimustel. |
| --- | --- |

(241)

Nagu on osutatud punktis 229, ei tohiks riigiabi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud konkreetsetel tingimustel.

| (242) | Kreeka keskpank leidis, et kolm ühistupanka ei olnud elujõulised ning et finantsstabiilsuse säilitamiseks oli vaja võtta kriisilahendusmeetmed. Seega võib omandamistehingut pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(242)

Kreeka keskpank leidis, et kolm ühistupanka ei olnud elujõulised ning et finantsstabiilsuse säilitamiseks oli vaja võtta kriisilahendusmeetmed. Seega võib omandamistehingut pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil.

| (243) | Peale selle ei esitanud kolme ühistupanga varade ja kohustuste omandamiseks kehtivat pakkumist ükski abi mitte saanud pakkuja ning ainus teine pakkumine tuli pangalt, kes oli saanud isegi rohkem abi. Peale selle oli omandatud varade ja kohustuste maht väike ega mõjutanud turu struktuuri (104). |
| --- | --- |

(243)

Peale selle ei esitanud kolme ühistupanga varade ja kohustuste omandamiseks kehtivat pakkumist ükski abi mitte saanud pakkuja ning ainus teine pakkumine tuli pangalt, kes oli saanud isegi rohkem abi. Peale selle oli omandatud varade ja kohustuste maht väike ega mõjutanud turu struktuuri (104).

| (244) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et osutatud erakorraliste asjaolude tõttu on omandamise lubamine kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 41 põhjendatud. |
| --- | --- |

(244)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et osutatud erakorraliste asjaolude tõttu on omandamise lubamine kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 41 põhjendatud.

7.5.2.4.   Järeldus kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise kohta

| (245) | Komisjon järeldab, et kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon järeldab, et kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.5.3.   Citibanki Kreeka haru omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.3.1.   Citibanki Kreeka haru omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele

| (246) | Citibanki Kreeka haru, sealhulgas Dinersi omandamine toetab panga pikaajalist elujõulisust. Pank omandas piisava laenukahjumireserviga panga. Peale selle oli laenuportfelli puhasväärtus palju väiksem omandatud hoiuste väärtusest. |
| --- | --- |

(246)

Citibanki Kreeka haru, sealhulgas Dinersi omandamine toetab panga pikaajalist elujõulisust. Pank omandas piisava laenukahjumireserviga panga. Peale selle oli laenuportfelli puhasväärtus palju väiksem omandatud hoiuste väärtusest.

| (247) | Citibanki Kreeka haru hoiuste kandmine panga bilanssi parandab panga keskpikka ja pikaajalist rahastamisprofiili ning suurendab samal ajal kasumlikkust. |
| --- | --- |

(247)

Citibanki Kreeka haru hoiuste kandmine panga bilanssi parandab panga keskpikka ja pikaajalist rahastamisprofiili ning suurendab samal ajal kasumlikkust.

| (248) | Peale selle tugevdab pank kõnealuse omandamistehinguga oma hoiuste kogumise tegevusharu ja suutlikkust, panustades tasakaalustatud ja jätkusuutliku ärimudeli saavutamisse. |
| --- | --- |

(248)

Peale selle tugevdab pank kõnealuse omandamistehinguga oma hoiuste kogumise tegevusharu ja suutlikkust, panustades tasakaalustatud ja jätkusuutliku ärimudeli saavutamisse.

| (249) | Lisaks toetavad panga pikaajalist elujõulisust märkimisväärne koostoime, mida loodetakse saavutada tsentraliseeritud ülesannete täitmise, IT-teenuste ja tegevuskulutuste valdkonnas. |
| --- | --- |

(249)

Lisaks toetavad panga pikaajalist elujõulisust märkimisväärne koostoime, mida loodetakse saavutada tsentraliseeritud ülesannete täitmise, IT-teenuste ja tegevuskulutuste valdkonnas.

| (250) | Seega mõjutab Citibanki Kreeka haru omandamine panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt. |
| --- | --- |

(250)

Seega mõjutab Citibanki Kreeka haru omandamine panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt.

7.5.3.2.   Omandamise mõju panga vajatava abi summale

| (251) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi Citibanki Kreeka haru omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul vajalik panga elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses. |
| --- | --- |

(251)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi Citibanki Kreeka haru omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul vajalik panga elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses.

| (252) | Pank maksis Citibanki Kreeka haru ja Dinersi omandamise eest tasuna ainult kaks miljonit eurot (105). |
| --- | --- |

(252)

Pank maksis Citibanki Kreeka haru ja Dinersi omandamise eest tasuna ainult kaks miljonit eurot (105).

| (253) | Omandatud portfell hõlmab suurel hulgal täielikult mahakantud laene. Arvata võib, et asjaomase uue laenuportfelli väärtuse hindamine võib kompenseerida laenuportfelli panga bilanssi kandmisest tulenevat mõningast kapitalivajadust. |
| --- | --- |

(253)

Omandatud portfell hõlmab suurel hulgal täielikult mahakantud laene. Arvata võib, et asjaomase uue laenuportfelli väärtuse hindamine võib kompenseerida laenuportfelli panga bilanssi kandmisest tulenevat mõningast kapitalivajadust.

| (254) | Peale selle on pank hankinud erainvestoritelt kapitali summas 1,2 miljardit eurot, seejuures kõrgema aktsiahinnaga kui Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud märkimishind 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise ajal. |
| --- | --- |

(254)

Peale selle on pank hankinud erainvestoritelt kapitali summas 1,2 miljardit eurot, seejuures kõrgema aktsiahinnaga kui Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud märkimishind 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise ajal.

| (255) | Kõnealuseid konkreetseid asjaolusid silmas pidades ei saa väita, et omandamist rahastati riigiabist. Omandamistehing ei suurenda abivajadust ega vähenda juba antud abi eest makstud tasu. |
| --- | --- |

(255)

Kõnealuseid konkreetseid asjaolusid silmas pidades ei saa väita, et omandamist rahastati riigiabist. Omandamistehing ei suurenda abivajadust ega vähenda juba antud abi eest makstud tasu.

7.5.3.3.   Omandamise moonutav mõju konkurentsile

| (256) | Nagu on osutatud põhjenduses 241, ei tohiks riigiabi kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks. |
| --- | --- |

(256)

Nagu on osutatud põhjenduses 241, ei tohiks riigiabi kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks.

| (257) | Citibanki Kreeka haru omandamise eest makstud tasu oli väga väike ning pangal õnnestus hankida piisavalt erakapitali kõrge aktsiahinnaga. Seetõttu ei saa väita, et omandamise rahastamiseks kasutati kõnealust abi. |
| --- | --- |

(257)

Citibanki Kreeka haru omandamise eest makstud tasu oli väga väike ning pangal õnnestus hankida piisavalt erakapitali kõrge aktsiahinnaga. Seetõttu ei saa väita, et omandamise rahastamiseks kasutati kõnealust abi.

| (258) | Kuna panga omandatud tegevusüksuste ostmiseks ei esitanud pakkumisi ükski abi mitte saanud konkurent, ei tõrjutud tehinguga kõrvale investoreid, kes abi ei saanud. |
| --- | --- |

(258)

Kuna panga omandatud tegevusüksuste ostmiseks ei esitanud pakkumisi ükski abi mitte saanud konkurent, ei tõrjutud tehinguga kõrvale investoreid, kes abi ei saanud.

| (259) | Pidades silmas põhjendustes 257 ja 258 esitatud põhjusi, ei kuulu kõnealune omandamistehing ümberkorraldamisteatise punktides 39 ja 40 sätestatud keelu reguleerimisalasse. Peale selle tuletab komisjon meelde, et panga abivajadus ei tulene oskamatust juhtimisest ega ülemäärasest riskide võtmisest. |
| --- | --- |

(259)

Pidades silmas põhjendustes 257 ja 258 esitatud põhjusi, ei kuulu kõnealune omandamistehing ümberkorraldamisteatise punktides 39 ja 40 sätestatud keelu reguleerimisalasse. Peale selle tuletab komisjon meelde, et panga abivajadus ei tulene oskamatust juhtimisest ega ülemäärasest riskide võtmisest.

7.5.3.4.   Järeldus Citibanki Kreeka haru omandamise kohta

| (260) | Komisjon järeldab, et panga ainulaadset olukorda (106) ning Citibanki Kreeka haru omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(260)

Komisjon järeldab, et panga ainulaadset olukorda (106) ning Citibanki Kreeka haru omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.6.   MEETMETE A, B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA

7.6.1.   Raskuste allikad ja ümberkorraldamisteatise kohase hindamise tagajärjed

| (261) | Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning tugevast majanduslangusest Kreekas ja Lõuna-Euroopas. Võlakriisi küsimuses tasub märkida, et Kreeka valitsus kaotas juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kohalike ja rahvusvaheliste võlausaldajatega erasektori osaluse programmi lepingu üle, mille tulemusel vähendati riigi vastu suunatud nõudeid 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalamate intressimäärade ja pikemate tähtaegadega uute Kreeka riigivõlakirjade vastu. Kreeka ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi vahemikku 30,2–40,1 % nende nimiväärtusest, mis tähendas seetõttu Kreeka pankade jaoks järjekordseid kahjumeid. Peale erasektori osaluse programmi ja võla tagasiostu mõju panga kapitalipositsioonile täheldas pank ajavahemikus 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suurt hoiuste väljavoolu, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub valitsemissektori võla jätkusuutmatuse ja majanduslanguse tõttu euroalast. |
| --- | --- |

(261)

Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning tugevast majanduslangusest Kreekas ja Lõuna-Euroopas. Võlakriisi küsimuses tasub märkida, et Kreeka valitsus kaotas juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kohalike ja rahvusvaheliste võlausaldajatega erasektori osaluse programmi lepingu üle, mille tulemusel vähendati riigi vastu suunatud nõudeid 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalamate intressimäärade ja pikemate tähtaegadega uute Kreeka riigivõlakirjade vastu. Kreeka ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi vahemikku 30,2–40,1 % nende nimiväärtusest, mis tähendas seetõttu Kreeka pankade jaoks järjekordseid kahjumeid. Peale erasektori osaluse programmi ja võla tagasiostu mõju panga kapitalipositsioonile täheldas pank ajavahemikus 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suurt hoiuste väljavoolu, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub valitsemissektori võla jätkusuutmatuse ja majanduslanguse tõttu euroalast.

| (262) | Meetmete B1, B2, B3 ja B4 maksumus on 4 571 miljonit eurot, mis on väiksem erasektori osaluse programmi tõttu kajastatud kahjumist (4 786 miljonit eurot). Sellisel juhul leevendab komisjon 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 kohaselt oma nõudeid, tingimusel, et raskused ei tulene eeskätt ülemäärasest riskide võtmisest. |
| --- | --- |

(262)

Meetmete B1, B2, B3 ja B4 maksumus on 4 571 miljonit eurot, mis on väiksem erasektori osaluse programmi tõttu kajastatud kahjumist (4 786 miljonit eurot). Sellisel juhul leevendab komisjon 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 kohaselt oma nõudeid, tingimusel, et raskused ei tulene eeskätt ülemäärasest riskide võtmisest.

| (263) | Suurim osa kapitalivajadusest tuleneb sellest, et finantsasutus on korrapäraselt seotud oma riigi maksejõuetuse riskiga. Sellele asjaolule viidati ka Alpha uurimise algatamise otsuse põhjendustes 58 ja 69. Peale selle märgib komisjon, et pank oli riigi maksejõuetuse riskiga seotud väiksemal määral kui teised Kreeka suurimad pangad, mistõttu ei saa väita, et pank oleks võtnud liiga suurel määral riigi võlakohustusega seotud riske. Seega ei pea pank pöörama oma ümberkorralduskavas nii suurt tähelepanu moraaliriski küsimustele kui teised abi saavad finantsasutused, kes on ülemääraselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Pidades lisaks silmas, et erasektori osaluse programm ja võla tagasiost kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, võib ka riigile pankade rekapitaliseerimisel makstav tasu olla väiksem. |
| --- | --- |

(263)

Suurim osa kapitalivajadusest tuleneb sellest, et finantsasutus on korrapäraselt seotud oma riigi maksejõuetuse riskiga. Sellele asjaolule viidati ka Alpha uurimise algatamise otsuse põhjendustes 58 ja 69. Peale selle märgib komisjon, et pank oli riigi maksejõuetuse riskiga seotud väiksemal määral kui teised Kreeka suurimad pangad, mistõttu ei saa väita, et pank oleks võtnud liiga suurel määral riigi võlakohustusega seotud riske. Seega ei pea pank pöörama oma ümberkorralduskavas nii suurt tähelepanu moraaliriski küsimustele kui teised abi saavad finantsasutused, kes on ülemääraselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Pidades lisaks silmas, et erasektori osaluse programm ja võla tagasiost kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, võib ka riigile pankade rekapitaliseerimisel makstav tasu olla väiksem.

| (264) | Kuna aga Kreeka majandus on alates 2008. aastast kahanenud umbes 25 % ning pank omandas ka väiksema elujõulisusega Emporiki panga, peab ta kasumlikkuse taastamiseks muutma oma organisatsioonilist korraldust, kulustruktuuri ja ärivõrgustikku, võttes arvesse kõnealuseid uusi tingimusi. Vaatamata sellele, et moraaliriskiga seotud küsimus käesoleval juhul ei kehti, peab pank pikaajalise elujõulisuse tagamiseks oma tegevust Kreekas ratsionaliseerima. |
| --- | --- |

(264)

Kuna aga Kreeka majandus on alates 2008. aastast kahanenud umbes 25 % ning pank omandas ka väiksema elujõulisusega Emporiki panga, peab ta kasumlikkuse taastamiseks muutma oma organisatsioonilist korraldust, kulustruktuuri ja ärivõrgustikku, võttes arvesse kõnealuseid uusi tingimusi. Vaatamata sellele, et moraaliriskiga seotud küsimus käesoleval juhul ei kehti, peab pank pikaajalise elujõulisuse tagamiseks oma tegevust Kreekas ratsionaliseerima.

| (265) | Teine oluline kahjumiallikas oli panga jaoks Kreeka kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenud. Komisjon on seisukohal, et need kahjumid tulenevad peamiselt erakordselt raskest ja pikast majanduslangusest ja asjaolust, et viie aasta jooksul vähenes SKP umbes 25 %, ning mitte panga liiga riskantsetest laenuandmistavadest. Selle tulemusel ei teki nende kahjumite katmiseks antud abi puhul moraaliriski, nagu juhul, kui abiga korvatakse panga varasemast riskikäitumisest tulenevaid tagajärgi. Seega moonutab abi konkurentsi vähem (107). |
| --- | --- |

(265)

Teine oluline kahjumiallikas oli panga jaoks Kreeka kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenud. Komisjon on seisukohal, et need kahjumid tulenevad peamiselt erakordselt raskest ja pikast majanduslangusest ja asjaolust, et viie aasta jooksul vähenes SKP umbes 25 %, ning mitte panga liiga riskantsetest laenuandmistavadest. Selle tulemusel ei teki nende kahjumite katmiseks antud abi puhul moraaliriski, nagu juhul, kui abiga korvatakse panga varasemast riskikäitumisest tulenevaid tagajärgi. Seega moonutab abi konkurentsi vähem (107).

| (266) | Osa panga kapitalivajadustest ja laenukahjumitest tuleneb aga selle teatavatest rahvusvahelistest tütarettevõtjatest. Näiteks 2012. aastal olid Küprose, Rumeenia, Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Bulgaaria harud kahjumis, Albaania haru aga tegutses nullkasumiga. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks tehtud stressitestides prognoositi välislaenudest tulenevate kahjude summaks baasstsenaariumis 921 miljonit eurot ja ebasoodsas stsenaariumis 1 201 miljonit eurot. Välisvarad vähendasid ka panga likviidsust, kuna kontsernisisene rahastamine moodustas mitu miljardit eurot. |
| --- | --- |

(266)

Osa panga kapitalivajadustest ja laenukahjumitest tuleneb aga selle teatavatest rahvusvahelistest tütarettevõtjatest. Näiteks 2012. aastal olid Küprose, Rumeenia, Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Bulgaaria harud kahjumis, Albaania haru aga tegutses nullkasumiga. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks tehtud stressitestides prognoositi välislaenudest tulenevate kahjude summaks baasstsenaariumis 921 miljonit eurot ja ebasoodsas stsenaariumis 1 201 miljonit eurot. Välisvarad vähendasid ka panga likviidsust, kuna kontsernisisene rahastamine moodustas mitu miljardit eurot.

| (267) | Kuna Kreeka nelja suurima panga seas kuulus Alpha pangale erasektori osaluse programmi rakendamise ajal kõige vähem Kreeka riigivõlakirju ning kõnealuse programmi tõttu tekkinud kahjum oli suurem kui meetmetega B, B2, B3 ja B4 saadud abi, võib kokkuvõttes järeldada, et enamik kahjumist ja abivajadus kuuluvad 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mille alusel komisjon võib oma nõudeid leevendada. Osa abivajadusest tuleneb Kreeka laenude kahjumitest, mis on põhjustatud erakordselt raskest ja pikast majanduslangusest, ning mitte riskantsest laenuandmistegevusest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja moonutab seega konkurentsi vähem. |
| --- | --- |

(267)

Kuna Kreeka nelja suurima panga seas kuulus Alpha pangale erasektori osaluse programmi rakendamise ajal kõige vähem Kreeka riigivõlakirju ning kõnealuse programmi tõttu tekkinud kahjum oli suurem kui meetmetega B, B2, B3 ja B4 saadud abi, võib kokkuvõttes järeldada, et enamik kahjumist ja abivajadus kuuluvad 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mille alusel komisjon võib oma nõudeid leevendada. Osa abivajadusest tuleneb Kreeka laenude kahjumitest, mis on põhjustatud erakordselt raskest ja pikast majanduslangusest, ning mitte riskantsest laenuandmistegevusest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja moonutab seega konkurentsi vähem.

| (268) | Teatava osa abivajadusest võib aga panna ka panga välismaiste tütarettevõtjatega seotud riskide võtmise arvele. |
| --- | --- |

(268)

Teatava osa abivajadusest võib aga panna ka panga välismaiste tütarettevõtjatega seotud riskide võtmise arvele.

7.6.2.   Elujõulisus

| (269) | Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldamisteatise 2. jagu). Praegusel juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva ja 31. detsembri 2018 vahele. |
| --- | --- |

(269)

Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldamisteatise 2. jagu). Praegusel juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva ja 31. detsembri 2018 vahele.

| (270) | Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9–11 kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, mis hõlmab kogu teavet panga ärimudeli kohta. Kavas määratakse kindlaks ka panga raskuste põhjused ning kõikide elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmed. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, ebasoodsate likviidsus- ja kapitalipositsioonidega ning välismaiste ettevõtetega, kes on viimastel aastatel rahastamise ja kapitali puhul sõltunud emaettevõtjast. |
| --- | --- |

(270)

Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9–11 kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, mis hõlmab kogu teavet panga ärimudeli kohta. Kavas määratakse kindlaks ka panga raskuste põhjused ning kõikide elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmed. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, ebasoodsate likviidsus- ja kapitalipositsioonidega ning välismaiste ettevõtetega, kes on viimastel aastatel rahastamise ja kapitali puhul sõltunud emaettevõtjast.

7.6.2.1.   Kreeka pangandustegevus

| (271) | Seoses likviidsuse ja panga sõltuvusega eurosüsteemist saadavast rahastamisest nähakse ümberkorralduskavaga ette bilansimahu teatav kasv Kreekas ning hoiusebaasi kasvu taastumine. Riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile peaks pank kava kohaselt toetuma üha vähem, nagu näitavad ka hiljutised suundumused; see aitab pangal samuti oma rahastamiskulusid vähendada. |
| --- | --- |

(271)

Seoses likviidsuse ja panga sõltuvusega eurosüsteemist saadavast rahastamisest nähakse ümberkorralduskavaga ette bilansimahu teatav kasv Kreekas ning hoiusebaasi kasvu taastumine. Riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile peaks pank kava kohaselt toetuma üha vähem, nagu näitavad ka hiljutised suundumused; see aitab pangal samuti oma rahastamiskulusid vähendada.

| (272) | Põhjenduses 118 kirjeldatud laenude ja hoiuste suhtarvu puhul võetud kohustus tagab ümberkorraldusperioodi lõpuks panga bilansistruktuuri jätkusuutlikkuse. Panga likviidsuspositsiooni tugevdab ka väärtpaberite ja muu kõrvaltegevuse müük. Kuna panga likviidsuspositsioon on endiselt ebasoodne, võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega suurendada panga likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames. |
| --- | --- |

(272)

Põhjenduses 118 kirjeldatud laenude ja hoiuste suhtarvu puhul võetud kohustus tagab ümberkorraldusperioodi lõpuks panga bilansistruktuuri jätkusuutlikkuse. Panga likviidsuspositsiooni tugevdab ka väärtpaberite ja muu kõrvaltegevuse müük. Kuna panga likviidsuspositsioon on endiselt ebasoodne, võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega suurendada panga likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames.

| (273) | Rahastamiskulude vähendamiseks on pank võtnud ka kohustuse jätkata hoiustelt makstavate intressimäärade vähendamist Kreekas, nagu on kirjeldatud põhjenduses 118. Selline hoiusekulude vähendamine aitab oluliselt kaasa panga kasumlikkuse parandamisele enne laenukahjumieraldise tegemist. |
| --- | --- |

(273)

Rahastamiskulude vähendamiseks on pank võtnud ka kohustuse jätkata hoiustelt makstavate intressimäärade vähendamist Kreekas, nagu on kirjeldatud põhjenduses 118. Selline hoiusekulude vähendamine aitab oluliselt kaasa panga kasumlikkuse parandamisele enne laenukahjumieraldise tegemist.

| (274) | Kriisi algusest alates on pank oluliselt ratsionaliseerinud oma ärivõrgustikku Kreekas, vähendades filiaalide ja töötajate arvu (108). 2017. aastaks langevad panga kogukulud 2013. aasta näitajatega võrreldes veel [...] %. Selle eesmärgi saavutamiseks on Kreeka ametiasutused lubanud, et pank vähendab Kreekas 31. detsembriks 2017 oma filiaalide arvu [...] võrra ning töötajate arvu [...] võrra ning et Kreeka tegevuse kogukulud moodustavad maksimaalselt (109) [...] miljonit eurot. Panga oodatav kulude ja tulude suhtarv moodustab ümberkorraldusperioodi lõpuks alla [...] %. Komisjoni arvates säilitatakse ümberkorralduskavaga panga tõhusus uues turukeskkonnas. |
| --- | --- |

(274)

Kriisi algusest alates on pank oluliselt ratsionaliseerinud oma ärivõrgustikku Kreekas, vähendades filiaalide ja töötajate arvu (108). 2017. aastaks langevad panga kogukulud 2013. aasta näitajatega võrreldes veel [...] %. Selle eesmärgi saavutamiseks on Kreeka ametiasutused lubanud, et pank vähendab Kreekas 31. detsembriks 2017 oma filiaalide arvu [...] võrra ning töötajate arvu [...] võrra ning et Kreeka tegevuse kogukulud moodustavad maksimaalselt (109) [...] miljonit eurot. Panga oodatav kulude ja tulude suhtarv moodustab ümberkorraldusperioodi lõpuks alla [...] %. Komisjoni arvates säilitatakse ümberkorralduskavaga panga tõhusus uues turukeskkonnas.

| (275) | Veel üks oluline valdkond on viivislaenud, mis 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid laenuportfellist 32,4 % (110). Pank kavatseb täiendada oma krediidipoliitikat (limiidid, tagatus) ning keskenduda kahjumi minimeerimiseks põhitegevusele. Peale selle on Kreeka võtnud kohustuse, mille kohaselt pank järgib oma krediidipoliitikas kõrgeid norme riskide juhtimiseks ja selleks, et tagada pangale krediidiprotsessi kõikides etappides võimalikult suur kasu, nagu on kirjeldatud põhjenduses 122. |
| --- | --- |

(275)

Veel üks oluline valdkond on viivislaenud, mis 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid laenuportfellist 32,4 % (110). Pank kavatseb täiendada oma krediidipoliitikat (limiidid, tagatus) ning keskenduda kahjumi minimeerimiseks põhitegevusele. Peale selle on Kreeka võtnud kohustuse, mille kohaselt pank järgib oma krediidipoliitikas kõrgeid norme riskide juhtimiseks ja selleks, et tagada pangale krediidiprotsessi kõikides etappides võimalikult suur kasu, nagu on kirjeldatud põhjenduses 122.

7.6.2.2.   Äriühingu üldjuhtimine

| (276) | Tähelepanu tasub pöörata ka panga üldjuhtimisele, pidades silmas, et pärast kapitali suurendamist 2014. aastal kuulub 69,9 % panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, (111) kellel on sellele vaatamata piiratud hääleõigus. Peale selle kuuluvad teatavatele erainvestoritele, kes panka kontrollivad, ka ostutähed ning kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil järsult tõuseks, saaksid nemad sellest kõige suuremat kasu. Kuna selline olukord võib põhjustada moraaliriski, leppisid pank ja finantsstabiilsuse fond 2013. aastal kokku konkreetses töösuhete raamistikus. Nimetatud kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust tema peamiste aktsionäride mis tahes sekkumise eest, tagades samas, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab jälgida ümberkorralduskava rakendamist ja hoida asjakohaste konsultatsioonimenetluste kaudu ära panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Pank on võtnud endale ka kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon tervitab asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui pank ümberkorralduskava ei rakenda. |
| --- | --- |

(276)

Tähelepanu tasub pöörata ka panga üldjuhtimisele, pidades silmas, et pärast kapitali suurendamist 2014. aastal kuulub 69,9 % panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, (111) kellel on sellele vaatamata piiratud hääleõigus. Peale selle kuuluvad teatavatele erainvestoritele, kes panka kontrollivad, ka ostutähed ning kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil järsult tõuseks, saaksid nemad sellest kõige suuremat kasu. Kuna selline olukord võib põhjustada moraaliriski, leppisid pank ja finantsstabiilsuse fond 2013. aastal kokku konkreetses töösuhete raamistikus. Nimetatud kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust tema peamiste aktsionäride mis tahes sekkumise eest, tagades samas, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab jälgida ümberkorralduskava rakendamist ja hoida asjakohaste konsultatsioonimenetluste kaudu ära panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Pank on võtnud endale ka kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon tervitab asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui pank ümberkorralduskava ei rakenda.

7.6.2.3.   Rahvusvaheline tegevus

| (277) | Panga teatav rahvusvaheline tegevus on varem põhjustanud kapitali äravoolu ning likviidsuse ja kasumlikkuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 266. |
| --- | --- |

(277)

Panga teatav rahvusvaheline tegevus on varem põhjustanud kapitali äravoolu ning likviidsuse ja kasumlikkuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 266.

| (278) | Ümberkorralduskava kohaselt jätkab pank meetmeid, mille eesmärk on suunata tegevus peamiselt Kreeka turule. Ukrainas tegutsenud kahjumliku tütarettevõtja müüs pank juba edasi. Peale selle on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude väljastamise protsessi ja vähendada tütarettevõtjate likviidsuspuudujääki. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 109, kavatseb pank allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikku veelgi ratsionaliseerida. |
| --- | --- |

(278)

Ümberkorralduskava kohaselt jätkab pank meetmeid, mille eesmärk on suunata tegevus peamiselt Kreeka turule. Ukrainas tegutsenud kahjumliku tütarettevõtja müüs pank juba edasi. Peale selle on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude väljastamise protsessi ja vähendada tütarettevõtjate likviidsuspuudujääki. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 109, kavatseb pank allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikku veelgi ratsionaliseerida.

| (279) | Välisvarade kogusumma peaks 31. detsembriks 2017 olema vähenenud veel vähemalt [...] % võrra (võrreldes 31. detsembri 2012. aasta seisuga). |
| --- | --- |

(279)

Välisvarade kogusumma peaks 31. detsembriks 2017 olema vähenenud veel vähemalt [...] % võrra (võrreldes 31. detsembri 2012. aasta seisuga).

| (280) | Rahvusvahelise tegevuse üldine kasumlikkus peaks taastuma alates [...]. |
| --- | --- |

(280)

Rahvusvahelise tegevuse üldine kasumlikkus peaks taastuma alates [...].

| (281) | Komisjon on seega seisukohal, et pank teeb piisavaid ümberkorraldusi ja vähendab asjaomaste välismaiste ettevõtete suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 119 kirjeldatud kohustus hoiduda suurtest kapitalisüstidest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab samuti selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta panga kapitali- või likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(281)

Komisjon on seega seisukohal, et pank teeb piisavaid ümberkorraldusi ja vähendab asjaomaste välismaiste ettevõtete suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 119 kirjeldatud kohustus hoiduda suurtest kapitalisüstidest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab samuti selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta panga kapitali- või likviidsuspositsiooni.

7.6.2.4.   Järeldus elujõulisuse kohta

| (282) | Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud ja saavutada riskiprofiili arvesse võttes asjakohase omakapitali tasuvuse. Samal ajal peaks panga kapitalipositsioon püsima rahuldaval tasemel. |
| --- | --- |

(282)

Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud ja saavutada riskiprofiili arvesse võttes asjakohase omakapitali tasuvuse. Samal ajal peaks panga kapitalipositsioon püsima rahuldaval tasemel.

| (283) | Peale selle võtab komisjon teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja raskemat majanduslangust ning ka kinnisvarahindade suuremat deflatsiooni (112). Ümberkorralduskava kohaselt suudab pank taluda mõistlikul määral raskusi, kuna ka ebasoodsas stsenaariumis on pank ümberkorraldusperioodi lõpus kasumlik ja hästi kapitaliseeritud. |
| --- | --- |

(283)

Peale selle võtab komisjon teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja raskemat majanduslangust ning ka kinnisvarahindade suuremat deflatsiooni (112). Ümberkorralduskava kohaselt suudab pank taluda mõistlikul määral raskusi, kuna ka ebasoodsas stsenaariumis on pank ümberkorraldusperioodi lõpus kasumlik ja hästi kapitaliseeritud.

| (284) | 2014. aastal hangitud lisakapital summas 1,2 miljardit eurot on piisav, et tulla toime 2013. aasta stressitesti kohase baasstsenaariumi tingimustega ümberkorraldusperioodil ning lunastada eelisaktsiad (pank lunastas need 2014. aasta aprillis) (113). Pank esitab Kreeka keskpangale ka tingimusliku kapitaliplaani koos meetmetega, mida rakendatakse siis, kui majanduskeskkond peaks veelgi halvenema. Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi alusel tegi Kreeka keskpank juba mitu kohandust, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu järeldab komisjon, et Kreeka keskpanga määratud baasstsenaariumi kohaste hinnanguliste kapitalivajaduste puhul on arvestatud teatava stressitasemega. Selleks et jõuda järeldusele, et pank on elujõuline, ei pea pangal komisjoni arvates olema piisavalt eelkapitali Kreeka keskpanga hinnatud stressistsenaariumi kapitalivajaduste katmiseks, kuna nende hinnanguline tase hõlmab kõrget stressitaset ning kuna kapitali suurendamine 2014. aasta märtsis näitab, et pangal on taas juurdepääs kapitaliturgudele. |
| --- | --- |

(284)

2014. aastal hangitud lisakapital summas 1,2 miljardit eurot on piisav, et tulla toime 2013. aasta stressitesti kohase baasstsenaariumi tingimustega ümberkorraldusperioodil ning lunastada eelisaktsiad (pank lunastas need 2014. aasta aprillis) (113). Pank esitab Kreeka keskpangale ka tingimusliku kapitaliplaani koos meetmetega, mida rakendatakse siis, kui majanduskeskkond peaks veelgi halvenema. Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi alusel tegi Kreeka keskpank juba mitu kohandust, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu järeldab komisjon, et Kreeka keskpanga määratud baasstsenaariumi kohaste hinnanguliste kapitalivajaduste puhul on arvestatud teatava stressitasemega. Selleks et jõuda järeldusele, et pank on elujõuline, ei pea pangal komisjoni arvates olema piisavalt eelkapitali Kreeka keskpanga hinnatud stressistsenaariumi kapitalivajaduste katmiseks, kuna nende hinnanguline tase hõlmab kõrget stressitaset ning kuna kapitali suurendamine 2014. aasta märtsis näitab, et pangal on taas juurdepääs kapitaliturgudele.

| (285) | Lisaks on tervitatav see, et pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(285)

Lisaks on tervitatav see, et pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni.

| (286) | Seetõttu järeldab komisjon, et pank on võtnud piisavaid meetmeid oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(286)

Seetõttu järeldab komisjon, et pank on võtnud piisavaid meetmeid oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

7.6.3.   Omapanus ja kulude jagamine

| (287) | Nagu on sätestatud ümberkorraldamisteatises, peavad pangad ja aktsionärid aitama ümberkorraldusele kaasa nii palju kui võimalik, et abi piirduks minimaalselt vajalikuga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks oma vahendeid, näiteks müüma varasid, ning aktsionärid peaksid võimaluse korral katma panga kahjumi. |
| --- | --- |

(287)

Nagu on sätestatud ümberkorraldamisteatises, peavad pangad ja aktsionärid aitama ümberkorraldusele kaasa nii palju kui võimalik, et abi piirduks minimaalselt vajalikuga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks oma vahendeid, näiteks müüma varasid, ning aktsionärid peaksid võimaluse korral katma panga kahjumi.

7.6.3.1.   Panga omapanus – investeeringutest väljumine ja kulude vähendamine

| (288) | Pank on juba võõrandanud mõne väiksema välismaise ettevõtte (Ukraina) ning vähendanud oma portfelli teatavas osas finantsvõimendust, et suurendada nii oma kapitali adekvaatsust kui ka tugevdada likviidsuspositsiooni. Näiteks on pank alates 2009. aastast kuni 2013. aastani vähendanud välisvarade finantsvõimendust 1,9 miljardi euro ulatuses (114). |
| --- | --- |

(288)

Pank on juba võõrandanud mõne väiksema välismaise ettevõtte (Ukraina) ning vähendanud oma portfelli teatavas osas finantsvõimendust, et suurendada nii oma kapitali adekvaatsust kui ka tugevdada likviidsuspositsiooni. Näiteks on pank alates 2009. aastast kuni 2013. aastani vähendanud välisvarade finantsvõimendust 1,9 miljardi euro ulatuses (114).

| (289) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 107, nähakse ümberkorralduskavaga ette ka muude varade müük Kagu-Euroopa tegevusharus. Võttes arvesse juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamist ja investeeringutest väljumist, vähendab pank pärast nende kohustuste täitmist oluliselt oma geograafilist jalajälge Kagu-Euroopas. Panga rahvusvaheliste varade kahandamine vähendab märkimisväärselt ka tulevase abivajaduse riski. Seega aitab see tagada, et abi summa piirdub minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(289)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 107, nähakse ümberkorralduskavaga ette ka muude varade müük Kagu-Euroopa tegevusharus. Võttes arvesse juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamist ja investeeringutest väljumist, vähendab pank pärast nende kohustuste täitmist oluliselt oma geograafilist jalajälge Kagu-Euroopas. Panga rahvusvaheliste varade kahandamine vähendab märkimisväärselt ka tulevase abivajaduse riski. Seega aitab see tagada, et abi summa piirdub minimaalselt vajalikuga.

| (290) | Pank müüs oma kindlustusharu 2007. aastal. Seega ei ole tal sellel turul olulist tegevust, mida saaks ressursside suurendamiseks müüa. |
| --- | --- |

(290)

Pank müüs oma kindlustusharu 2007. aastal. Seega ei ole tal sellel turul olulist tegevust, mida saaks ressursside suurendamiseks müüa.

| (291) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 119, ei kasuta pank oma kapitalivajaduste piiramiseks kapitalitoetust ega laienda välismaiste tütarettevõtjate tegevust. Lisaks nähakse Kreeka võetud kohustustega ette, et pank ei tee enam omandamistehinguid. |
| --- | --- |

(291)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 119, ei kasuta pank oma kapitalivajaduste piiramiseks kapitalitoetust ega laienda välismaiste tütarettevõtjate tegevust. Lisaks nähakse Kreeka võetud kohustustega ette, et pank ei tee enam omandamistehinguid.

| (292) | Pank on end sidunud ka ulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Nii vähenevad panga kulud 2017. aastani veelgi. Vähendatakse töötajate arvu ning palkasid. Kreeka ametiasutused on võtnud ka kohustuse piirata panga juhtide tasusid, [...]. |
| --- | --- |

(292)

Pank on end sidunud ka ulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Nii vähenevad panga kulud 2017. aastani veelgi. Vähendatakse töötajate arvu ning palkasid. Kreeka ametiasutused on võtnud ka kohustuse piirata panga juhtide tasusid, [...].

7.6.3.2.   Kauaaegsete aktsionäride osalus kulude jagamises ja turult hangitud uus kapital

| (293) | Panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes pärast eelisostuemissiooni 2009. aastal, (115) Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimist (meede B4) 2013. aastal ja erakapitali kaasamist 2014. aasta märtsis. Näiteks oli panga aktsionäride (kelle hulka tol ajal kuulusid 2009. aastal investeerinud investorid) osalus enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist 100 %, kuid pärast seda vaid 4,9 %. Peale selle ei ole pank alates 2008. aastast maksnud rahalisi dividende. Lisaks kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on pank alates kriisi puhkemisest 2008. aastal kaasanud olulises koguses erakapitali: 2009. aastal 986 miljonit eurot, 2013. aastal 550 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 200 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(293)

Panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes pärast eelisostuemissiooni 2009. aastal, (115) Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimist (meede B4) 2013. aastal ja erakapitali kaasamist 2014. aasta märtsis. Näiteks oli panga aktsionäride (kelle hulka tol ajal kuulusid 2009. aastal investeerinud investorid) osalus enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist 100 %, kuid pärast seda vaid 4,9 %. Peale selle ei ole pank alates 2008. aastast maksnud rahalisi dividende. Lisaks kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on pank alates kriisi puhkemisest 2008. aastal kaasanud olulises koguses erakapitali: 2009. aastal 986 miljonit eurot, 2013. aastal 550 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 200 miljonit eurot.

7.6.3.3.   Allutatud laenude omanike osalus kulude jagamises

| (294) | Panga ümberkorralduskulusid on aidanud maksta ka panga allutatud laenude omanikud. Pank võttis kapitali genereerimiseks ette mitu kohustuste juhtimise menetlust. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 114, vahetati kohustusi kogusummas 828 miljonit eurot, mis tähendas 436 miljoni euro suurust kapitalikasumit. |
| --- | --- |

(294)

Panga ümberkorralduskulusid on aidanud maksta ka panga allutatud laenude omanikud. Pank võttis kapitali genereerimiseks ette mitu kohustuste juhtimise menetlust. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 114, vahetati kohustusi kogusummas 828 miljonit eurot, mis tähendas 436 miljoni euro suurust kapitalikasumit.

| (295) | Järelejäävatele instrumentidele laieneb põhjenduses 124 kirjeldatud kupongimaksete tegemise keeld. Komisjon on seetõttu seisukohal, et panga hübriidkapitali omavad erainvestorid jagavad kulusid piisaval määral ja et ümberkorraldamisteatise asjaomased kriteeriumid on seega täidetud. |
| --- | --- |

(295)

Järelejäävatele instrumentidele laieneb põhjenduses 124 kirjeldatud kupongimaksete tegemise keeld. Komisjon on seetõttu seisukohal, et panga hübriidkapitali omavad erainvestorid jagavad kulusid piisaval määral ja et ümberkorraldamisteatise asjaomased kriteeriumid on seega täidetud.

7.6.3.4.   Järeldus omapanuse ja kulude jagamise kohta

| (296) | Võrreldes riigipoolse rekapitaliseerimise kogusummaga jäävad omapanus ja kulude jagamine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli kahandamise kujul, olulisel määral alla taseme, mida komisjon loeb üldjuhul piisavaks. Kärpeid tehti vaid välistegevuses, (116) mis moodustab panga tegevusest vaid väikese osa, (117) ning ümberkorraldamine ei hõlma Kreeka-põhise laenu- ja hoiuseportfelli suuruse vähendamist. Võttes aga arvesse punktis 7.6.1 osutatud asjaolusid ning eeskätt seda, et Alpha pank sai Kreeka suurimate pankade seas abi kõige vähem ning et saadud abi kuulub täies ulatuses 2011. aasta pikendusteatise punktiga 14 ette nähtud erandi alla, mille kohaselt võib komisjon nõustuda väiksema omapanuse ja tagasihoidlikuma kulude jagamisega, võib eeldada, et ümberkorralduskava tagab piisava omapanuse ja piisavad kulude jagamise meetmed. |
| --- | --- |

(296)

Võrreldes riigipoolse rekapitaliseerimise kogusummaga jäävad omapanus ja kulude jagamine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli kahandamise kujul, olulisel määral alla taseme, mida komisjon loeb üldjuhul piisavaks. Kärpeid tehti vaid välistegevuses, (116) mis moodustab panga tegevusest vaid väikese osa, (117) ning ümberkorraldamine ei hõlma Kreeka-põhise laenu- ja hoiuseportfelli suuruse vähendamist. Võttes aga arvesse punktis 7.6.1 osutatud asjaolusid ning eeskätt seda, et Alpha pank sai Kreeka suurimate pankade seas abi kõige vähem ning et saadud abi kuulub täies ulatuses 2011. aasta pikendusteatise punktiga 14 ette nähtud erandi alla, mille kohaselt võib komisjon nõustuda väiksema omapanuse ja tagasihoidlikuma kulude jagamisega, võib eeldada, et ümberkorralduskava tagab piisava omapanuse ja piisavad kulude jagamise meetmed.

7.6.4.   Meetmed konkurentsi moonutamise piiramiseks

| (297) | Ümberkorraldamisteatise kohaselt tuleb ümberkorralduskavas esitada meetmed, mille eesmärk on piirata konkurentsi moonutamist ja tagada pangandussektori konkurentsivõime. Peale selle tuleks nende meetmete puhul tegeleda ka moraaliriski küsimusega ja need peaksid tagama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(297)

Ümberkorraldamisteatise kohaselt tuleb ümberkorralduskavas esitada meetmed, mille eesmärk on piirata konkurentsi moonutamist ja tagada pangandussektori konkurentsivõime. Peale selle tuleks nende meetmete puhul tegeleda ka moraaliriski küsimusega ja need peaksid tagama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase tegevuse rahastamiseks.

| (298) | Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja selle konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Selles küsimuses tuletab komisjon meelde, et pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 12 protsendile tema riskiga kaalutud varast (118). Pank sai ka likviidsustagatisi summas 14 miljardit eurot (30. novembri 2011. aasta seisuga) ning riigivõlakirju summas 1,6 miljardit eurot (30. septembri 2011. aasta seisuga), mis moodustavad kokku 25 % panga tolleaegsest bilansimahust. Peale selle sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Seega on asjaomast suurt abisummat silmas pidades konkurentsi moonutamist piiravate meetmete kohaldamine põhjendatud. Lisaks tuleb arvesse võtta, et pangal on Kreekas suur turuosa, hõlmates 31. detsembri 2012. aasta seisuga laenude puhul 15 % turust ja hoiuste puhul 13 % turust. Panga turuosa suurendasid Emporiki panga omandamine ning kolme ühistupanga hoiuste ja Citibanki Kreeka haru omandamine, kuigi kahe viimase puhul tunduvalt väiksemal määral. Pärast Emporiki panga omandamist kuulus pangale 30. juuni 2013. aasta seisuga 21 % Kreeka hoiuseturust, eluaseme hüpoteeklaenude, tarbimislaenude ja ärilaenude turgudel oli aga panga osa vastavalt 23 %, 20 % ja 21 % (119). Citibanki Kreeka haru omandamise järel suurenes panga osa hoiuseturul vähem kui 1 % võrra. |
| --- | --- |

(298)

Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja selle konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Selles küsimuses tuletab komisjon meelde, et pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 12 protsendile tema riskiga kaalutud varast (118). Pank sai ka likviidsustagatisi summas 14 miljardit eurot (30. novembri 2011. aasta seisuga) ning riigivõlakirju summas 1,6 miljardit eurot (30. septembri 2011. aasta seisuga), mis moodustavad kokku 25 % panga tolleaegsest bilansimahust. Peale selle sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Seega on asjaomast suurt abisummat silmas pidades konkurentsi moonutamist piiravate meetmete kohaldamine põhjendatud. Lisaks tuleb arvesse võtta, et pangal on Kreekas suur turuosa, hõlmates 31. detsembri 2012. aasta seisuga laenude puhul 15 % turust ja hoiuste puhul 13 % turust. Panga turuosa suurendasid Emporiki panga omandamine ning kolme ühistupanga hoiuste ja Citibanki Kreeka haru omandamine, kuigi kahe viimase puhul tunduvalt väiksemal määral. Pärast Emporiki panga omandamist kuulus pangale 30. juuni 2013. aasta seisuga 21 % Kreeka hoiuseturust, eluaseme hüpoteeklaenude, tarbimislaenude ja ärilaenude turgudel oli aga panga osa vastavalt 23 %, 20 % ja 21 % (119). Citibanki Kreeka haru omandamise järel suurenes panga osa hoiuseturul vähem kui 1 % võrra.

| (299) | Komisjon tuletab meelde, et panga raskused olid peamiselt tingitud välistest šokkidest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on Kreeka majanduses häireid põhjustanud alates 2008. aastast, nagu on juba märgitud ka Alpha menetluse algatamise otsuse põhjenduses 69. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on panga puhul väiksem, kuna pank ei võtnud liigseid riske. Nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele neid aspekte silmas pidades väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda sellega, et hoolimata suurest riigiabi summast ja turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas bilansimahu ja Kreeka-põhise laenuandmistegevuse vähendamist. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon tuletab meelde, et panga raskused olid peamiselt tingitud välistest šokkidest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on Kreeka majanduses häireid põhjustanud alates 2008. aastast, nagu on juba märgitud ka Alpha menetluse algatamise otsuse põhjenduses 69. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on panga puhul väiksem, kuna pank ei võtnud liigseid riske. Nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele neid aspekte silmas pidades väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda sellega, et hoolimata suurest riigiabi summast ja turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas bilansimahu ja Kreeka-põhise laenuandmistegevuse vähendamist.

| (300) | Komisjon märgib siiski, et riigipoolne rekapitaliseerimine võimaldas pangal jätkata oma pangandustegevust välisturgudel. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon märgib siiski, et riigipoolne rekapitaliseerimine võimaldas pangal jätkata oma pangandustegevust välisturgudel.

| (301) | Selles küsimuses nendib komisjon, et lisaks juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamise ja ümberkorraldusmeetmetele teeb pank 30. juuniks 2018 oma välisvarade puhul täiendavaid ümberkorraldusi ja vähendab finantsvõimendust, (120) täites samal ajal kohustust mitte kasutada abi kõnealuse tegevuse laiendamise rahastamiseks. Seega ei kasutata abi konkurentsi moonutamiseks asjaomastel välisturgudel. |
| --- | --- |

(301)

Selles küsimuses nendib komisjon, et lisaks juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamise ja ümberkorraldusmeetmetele teeb pank 30. juuniks 2018 oma välisvarade puhul täiendavaid ümberkorraldusi ja vähendab finantsvõimendust, (120) täites samal ajal kohustust mitte kasutada abi kõnealuse tegevuse laiendamise rahastamiseks. Seega ei kasutata abi konkurentsi moonutamiseks asjaomastel välisturgudel.

| (302) | Peale selle võttis Kreeka kohustuse kehtestada omandamiskeeld, mille eesmärk on tagada, et pank ei kasuta saadud riigiabi uute äriühingute omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse igal juhul ainult Kreeka pangandustegevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel. |
| --- | --- |

(302)

Peale selle võttis Kreeka kohustuse kehtestada omandamiskeeld, mille eesmärk on tagada, et pank ei kasuta saadud riigiabi uute äriühingute omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse igal juhul ainult Kreeka pangandustegevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel.

| (303) | Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiuste kogumise strateegiate rahastamiseks, mis moonutavad konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hinnastamisel rangeid, asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti pangal vältida klientidele antavate laenude puhul kasutatavate ebakohaste hinnastamisstrateegiate kaudu konkurentsi moonutamist Kreeka turul. |
| --- | --- |

(303)

Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiuste kogumise strateegiate rahastamiseks, mis moonutavad konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hinnastamisel rangeid, asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti pangal vältida klientidele antavate laenude puhul kasutatavate ebakohaste hinnastamisstrateegiate kaudu konkurentsi moonutamist Kreeka turul.

| (304) | Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud konkreetset olukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks on ette nähtud piisavad tagatised. |
| --- | --- |

(304)

Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud konkreetset olukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks on ette nähtud piisavad tagatised.

7.7.   JÄRELEVALVE

| (305) | Ümberkorraldamisteatise 5. jao sätetega on ette nähtud korrapäraste aruannete esitamine, et komisjon saaks kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu on sätestatud Kreeka võetud kohustustes, (121) tagab riik, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2018, jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik, kelle pank on komisjoni nõusolekul ametisse nimetanud, Kreeka-põhise ja välismaise tegevuse ümberkorraldamise, äriühingu üldjuhtimise ja äritegevuse valdkonnas võetud kohustuste täitmist. Seega võib järeldada, et ümberkorralduskava rakendamist jälgitakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(305)

Ümberkorraldamisteatise 5. jao sätetega on ette nähtud korrapäraste aruannete esitamine, et komisjon saaks kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu on sätestatud Kreeka võetud kohustustes, (121) tagab riik, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2018, jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik, kelle pank on komisjoni nõusolekul ametisse nimetanud, Kreeka-põhise ja välismaise tegevuse ümberkorraldamise, äriühingu üldjuhtimise ja äritegevuse valdkonnas võetud kohustuste täitmist. Seega võib järeldada, et ümberkorralduskava rakendamist jälgitakse nõuetekohaselt.

8.   KOKKUVÕTE

| (306) | Komisjon järeldab, et Kreeka rakendas abimeetmeid B1, B2, B3 ja B4 ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna need meetmed võeti enne komisjonilt ametliku heakskiidu saamist. Komisjon leiab siiski, et ümberkorralduskava tagab koos lisas loetletud kohustustega panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, et see kava on kulude jagamise ja omapanuse seisukohast piisav ning et see tasakaalustab asjakohaselt ja proportsionaalselt käesolevas otsuses uuritud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju. Esitatud ümberkorralduskava ja võetud kohustused vastavad ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ning abimeetmeid võib seega pidada kokkusobivaks siseturuga, |
| --- | --- |

(306)

Komisjon järeldab, et Kreeka rakendas abimeetmeid B1, B2, B3 ja B4 ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna need meetmed võeti enne komisjonilt ametliku heakskiidu saamist. Komisjon leiab siiski, et ümberkorralduskava tagab koos lisas loetletud kohustustega panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, et see kava on kulude jagamise ja omapanuse seisukohast piisav ning et see tasakaalustab asjakohaselt ja proportsionaalselt käesolevas otsuses uuritud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju. Esitatud ümberkorralduskava ja võetud kohustused vastavad ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ning abimeetmeid võib seega pidada kokkusobivaks siseturuga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmised Kreeka rakendatud meetmed moodustavad riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:

| a) | Kreeka keskpanga antud ja riigi tagatud erakorraline likviidsusabi äriühingule Alpha Bank S.A. (meede L2); |
| --- | --- |

a)

Kreeka keskpanga antud ja riigi tagatud erakorraline likviidsusabi äriühingule Alpha Bank S.A. (meede L2);

| b) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 042 miljonit eurot (meede B2); |
| --- | --- |

b)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 042 miljonit eurot (meede B2);

| c) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus äriühingule Alpha Bank S.A. 1 629 miljoni euro andmise kohta (meede B3); |
| --- | --- |

c)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus äriühingule Alpha Bank S.A. 1 629 miljoni euro andmise kohta (meede B3);

| d) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta kevadel äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud rekapitaliseerimine summas 4 021 miljonit eurot (meede B4). |
| --- | --- |

d)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta kevadel äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud rekapitaliseerimine summas 4 021 miljonit eurot (meede B4).

2.   Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 427 miljoni euro suurune toetus kogu likviidsuspuudujäägi katmiseks Dodekaneeside ühistupanga, Evia ühistupanga ja Lääne-Makedoonia ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste ülekandmisel äriühingule Alpha Bank S.A. 2013. aasta detsembris ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   Võttes arvesse Alpha panga kontserniga (Alpha pank koos kõigi tütarettevõtjate ja filiaalidega) seotud ümberkorralduskava, mis esitati 12. juunil 2014, ning Kreeka ametiasutuste 12. juunil 2014 võetud kohustusi, loetakse järgmised riigiabi meetmed siseturuga kokkusobivaks:

| a) | Kreeka 2009. aasta mais rekapitaliseerimismeetme alusel äriühingule Alpha Bank S.A. tehtud kapitalisüst summas 940 miljonit eurot (meede A); |
| --- | --- |

a)

Kreeka 2009. aasta mais rekapitaliseerimismeetme alusel äriühingule Alpha Bank S.A. tehtud kapitalisüst summas 940 miljonit eurot (meede A);

| b) | Kreeka keskpanga antud ja riigi alates 2011. aasta juulist tagatud erakorraline likviidsusabi äriühingule Alpha Bank S.A. summas 23,6 miljardit eurot 31. detsembri 2012. aasta seisuga (meede L2); |
| --- | --- |

b)

Kreeka keskpanga antud ja riigi alates 2011. aasta juulist tagatud erakorraline likviidsusabi äriühingule Alpha Bank S.A. summas 23,6 miljardit eurot 31. detsembri 2012. aasta seisuga (meede L2);

| c) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta mais äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 1 900 miljonit eurot (meede B1); |
| --- | --- |

c)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta mais äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 1 900 miljonit eurot (meede B1);

| d) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 042 miljonit eurot (meede B2); |
| --- | --- |

d)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 042 miljonit eurot (meede B2);

| e) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus äriühingule Alpha Bank S.A. 1 629 miljoni euro andmise kohta (meede B3); |
| --- | --- |

e)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus äriühingule Alpha Bank S.A. 1 629 miljoni euro andmise kohta (meede B3);

| f) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta mais äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud rekapitaliseerimine summas 4 021 miljonit eurot (meede B4). |
| --- | --- |

f)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta mais äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud rekapitaliseerimine summas 4 021 miljonit eurot (meede B4).

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus, 19. november 2008, riigiabi nr 560/2008 kohta „Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks) (ELT C 125, 5.6.2009, lk 6). Kava tähistati numbriga SA.26678 (N 560/2008). Seejärel kava pikendati ja muudeti joonealuses märkuses nr 2 kirjeldatud viisil.

1

(2)  2. septembril 2009 teavitas Kreeka toetusmeetmete mitmest muudatusest ja pikendamisest 31. detsembrini 2009, mis kiideti heaks 18. septembril 2009 (vt komisjoni 18. septembri 2009. aasta otsus riigiabi nr 504/2009 kohta „Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine ja muutmine) (ELT C 264, 6.11.2009, lk 5). 25. jaanuaril 2010 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete teistkordse pikendamise 30. juunini 2010 (vt komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi nr 690/2009 kohta „Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine) (ELT C 57, 9.3.2010, lk 6). 30. juunil 2010 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete mitu muudatust ja pikendamise 31. detsembrini 2010 (vt komisjoni 30. juuni 2010. aasta otsus riigiabi nr 260/2010 kohta „Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine) (ELT C 238, 3.9.2010, lk 3). 21. detsembril 2010 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 30. juunini 2010 (vt komisjoni 21. detsembri 2010. aasta otsus riigiabi nr SA.31998 (2010/N) kohta „Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete neljas pikendamine) (ELT C 53, 19.2.2011, lk 2). 4. aprillil 2011 kiitis komisjon heaks muudatusettepaneku (vt komisjoni 4. aprilli 2011. aasta otsus riigiabi nr SA.32767 (2011/N) kohta „Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete muutmine) (ELT C 164, 2.6.2011, lk 8). 27. juunil 2011 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 31. detsembrini 2011 (vt komisjoni 27. juuni 2011. aasta otsus riigiabi nr SA.33153 (2011/N) kohta „Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete viies pikendamine) (ELT C 274, 17.9.2011, lk 6). 6. veebruaril 2012 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 30. juunini 2012 (vt komisjoni 6. veebruari 2012. aasta otsus riigiabi nr SA.34149 (2011/N) kohta „Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete kuues pikendamine) (ELT C 101, 4.4.2012, lk 2). 6. juulil 2012 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 31. detsembrini 2012 (vt komisjoni 6. juuli 2012. aasta otsus riigiabi nr SA.35002 (2012/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Support Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine) (ELT C 77, 15.3.2013, lk 14). 22. jaanuaril 2013 kiitis komisjon heaks tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamise 30. juunini 2013 (vt komisjoni 22. jaanuari 2013. aasta otsus riigiabi nr SA.35999 (2012/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamine) (ELT C 162, 7.6.2013, lk 6). 25. juulil 2013 kiitis komisjon heaks tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamise 31. detsembrini 2013 (vt komisjoni 25. juuli 2013. aasta otsus riigiabi nr SA.36956 (2013/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamine) (ELT C 141, 9.5.2014, lk 3). 14. jaanuaril 2014 kiitis komisjon heaks tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamise 30. juunini 2014 (vt komisjoni 14. jaanuari 2014. aasta otsus riigiabi nr SA. 37958 (2013/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamine) (ELTs veel avaldamata).

2

(3)  Vt komisjoni 27. juuli 2012. aasta otsus riigiabi nr SA.34823 (2012/C) (ex2012 NN) kohta „Alpha panga rekapitaliseerimine Kreeka Finantsstabiilsuse Fondi poolt” (ELT C 357, 20.11.2012, lk 36).

3

(4)  Finantsstabiilsuse fondi pressiteade, 24. detsember 2012, internetis kättesaadav: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140415_en.pdf.

4

(5)  Komisjon registreeris need meetmed juhtumina nr SA.36004 (2013/NN).

5

(6)  Teatis registreeriti numbri SA.34823 (2012/C) (ex 2012 NN) all.

6

(7)  Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, „The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012” (Kreeka teine majanduslik kohandamiskava, 2012. aasta märts), lk 17, internetis kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

7

(8)  Vt dokumendi „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne) II jagu „The restructuring of the Greek Sovereign Debt” (Kreeka riigivõla ümberkorraldamine), Kreeka keskpank, detsember 2012, internetis kättesaadav aadressil http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

8

(9)  Rahandusministeeriumi pressiteade, 9. märts 2012, internetis kättesaadav: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

9

(10)  Panga Core Tier 1 (esimese taseme põhiomavahendid) on omakapitali suhtarv, mida pangandusjärelevalve teostaja kontrollib kapitalinõuete direktiivi raames.

10

(11)  Vt joonealune märkus nr 7, lk 106.

11

(12)  Vt joonealune märkus nr 8.

12

(13)  Vt joonealune märkus nr 7, lk 104.

13

(14)  Vt joonealune märkus nr 8.

14

(15)  Eurosüsteemi ehk euroala keskpankade süsteemi moodustavad Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad.

15

(16)  Rahandusministeeriumi pressiteade, 3. detsember 2012, internetis kättesaadav: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

16

Asjaomane enda võla tagasiost nimiväärtusest palju väiksema hinnaga tõi kaasa Kreeka võlgade olulise vähenemise.

(17)  Kui tagasiostu ei oleks korraldatud, oleks asjaomaste uute Kreeka riigivõlakirjade turuväärtus tõusnud vastavalt turuparameetrite, näiteks intressimäärade ja Kreeka makseviivituse tõenäosuse arengule.

17

(18)  Sealhulgas oodatav kahjum Kreeka uutelt laenudelt ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini.

18

(19)  Välismaisest riskist tuleneva krediidikahju prognoosid arvutati pärast välisriigi maksude mahaarvamist ning võttes arvesse tol ajal konkurentsi peadirektoraadi ees võetud kohustusi investeeringust väljumise suhtes.

19

(20)  Kreeka rahvuspanga laenukahjumireservid 2013. aasta 30. juuni seisuga hõlmavad esimese äripanga (First Business Bank) ja Probanki eraldisi.

20

(21)  Eurobanki laenukahjumireservid 2013. aasta 30. juuni seisuga hõlmavad New Hellenic Postbanki ja New Proton Banki (mille pank omandas 2013. aasta augustis) eraldisi.

21

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf.

22

(23)  Vt tabel 2.

23

(24)  2010., 2011. ja 2012. aasta puhul hõlmavad omakapitali arvnäitajad Kreeka 2009. aastal summas 940 miljonit eurot antud eelisaktsiaid; 2012. aasta puhul ei hõlma need arvnäitajad kahte ajutist panga rekapitaliseerimist 2012. aastal summas 2 942 miljonit eurot. 2013. aasta omakapitali arvnäitajad hõlmavad täies ulatuses finantsstabiilsuse fondi ja erainvestorite poolset rekapitaliseerimist 2012. ja 2013. aastal kogusummas 4 571 miljonit eurot.

24

(25)  Vt tabel 2.

25

(26)  Alpha panga andmed komisjonile, 25. juuni 2013.

26

(27)  2011. aasta finantsaruanne, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf.

27

(28)  Vt punkt 2.3.1.2, „Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine”.

28

(29)  Emporiki panga konsolideeritud finantsaruanne, 31. detsember 2011, lk 9.

29

(30)  Finantsstabiilsuse fondi iga-aastane finantsaruanne perioodi kohta 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012, lk 8, internetis kättesaadav: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf.

30

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf.

31

(32)  Ostu- ja ülevõtmismenetlus on kriisilahendusmenetlus, mille käigus tehakse kindlaks likvideeritava juriidilise isiku kvaliteetsed varad ja kohustused ning seejärel müüakse enampakkumisel, et kanda need lõppkokkuvõttes üle elujõulisele äriühingule.

32

(33)  Kreeka keskpanga krediidi- ja kindlustuskomisjoni 8. veebruari 2013. aasta otsus nr 97/3.

33

(34)  Vt Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsus nr 14/4.

34

(35)  Vt Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsus nr 14/5.

35

(36)  Termin „likviidsuspuudujääk” võib siinkohal olla eksitav, kuna see on seotud kapitalitoetuse meetme ja mitte likviidsusabiga.

36

(37)  Kreeka keskpanga krediidi- ja kindlustuskomisjoni 8. veebruari 2013. aasta otsus nr 97/2.

37

(38)  Vt Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsus nr 14/1.

38

(39)  Vt Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsus nr 14/2.

39

(40)  Kreeka keskpanga krediidi- ja kindlustuskomisjoni 8. veebruari 2013. aasta otsus nr 97/1.

40

(41)  Vt Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsus nr 14/7.

41

(42)  Vt Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsus nr 14/8.

42

(43)  38 Diners Club International on krediitkaardiettevõte, mis asutati 1950. aastal ning Kreekas 1959. aastal. Diners Clubi Kreeka haru kuulub Citibank Internationalile ja äriühingule Citibank Overseas Investment Corporation.

43

(44)  Pangaautomaat on elektromehhaaniline pangandusseade, mille abil kliendid saavad teha põhilisi tehinguid ilma filiaali esindaja (telleri) abita, näiteks võtta välja sularaha.

44

(45)  Kreeka ametiasutuste 24. juunil 2014 esitatud teave.

45

(46)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 64.

46

(47)  Riskiga kaalutud varade näitaja on reguleeriv koondnäitaja, millega mõõdetakse finantsasutuse riskipositsiooni ning mida järelevalveasutused kasutavad finantsasutuste kapitali adekvaatsuse kontrollimiseks.

47

(48)  Konfidentsiaalne informatsioon.

48

(49)  Kreeka keskpanga 7. novembri 2011. aasta kirja kohaselt kehtivad tagatised erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna.

49

(50)  Kreeka keskpanga 7. aprillil 2014 esitatud teave.

50

(51)  Alpha panga ümberkorralduskavale lisatud finantsprognoosid, 2014. aasta juuni.

51

(52)  Vt joonealune märkus nr 4.

52

(53)  Aktsiate märkimise eellepingus on sätestatud, et pangale makstav tegeliku riski tasu hõlmab EFSFi võlakirju ja mis tahes kupongimakseid, samuti intressi, mis on kogunenud alates võlakirjade väljastamisest kuni ettemakse konverteerimiseni osakapitaliks ja muudeks vahetusinstrumentideks vastavalt lepingus ette nähtud sätetele.

53

(54)  Vt tabel 3.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf.

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf.

56

(57)  Aktsiatükeldus on protseduur, mille käigus äriühing jagab olemasolevad aktsiad mitmeks.

57

(58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf.

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

60

(61)  Vt joonealune märkus nr 38. Näiteks 10. detsembril 2013 oli märkimishind 0,4488, 10. juunil 2014 on see 0,4576, 10. detsembril 2014 on see 0,4686, 10. juunil 2015 on see 0,4796 jne. Vt Alpha panga 10. juuni 2013. aasta teatis „Final Terms of Listing and Characteristics of the Titles representing shares ownership rights (Warrants) that resulted from the concluded share capital increase” (Lõplikud noteerimistingimused ning aktsiakapitali suurendamisega seotud aktsiate ostuõigust tõendavate dokumentide (ostutähtede) omadused), internetis kättesaadav: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

61

(62)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 22.

62

(63)  Pank võttis kohustuse vähendada välisvarade kogus tasemele [...] miljardit eurot ning panga koguvarad peaksid 2018. aastal finantsprognooside kohaselt moodustama [...] miljardit eurot.

63

(64)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 132, enne Emporiki panga omandamist.

64

(65)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 129.

65

(66)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 102–103. Filiaalide ja töötajate arvu suurenemine ajavahemikul 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta detsembrini on seotud Emporiki panga omandamisega.

66

(67)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 103.

67

(68)  Alpha panga ümberkorralduskavale lisatud finantsprognoosid, 2014. aasta juuni, Alpha panga Kreeka haru arvandmed.

68

(69)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 105.

69

(70)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 96.

70

(71)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 96.

71

(72)  Alpha panga ümberkorralduskavale lisatud finantsprognoosid, 2014. aasta juuni, Alpha panga Kreeka haru arvandmed.

72

(73)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 132.

73

(74)  Alpha panga ümberkorralduskavale lisatud finantsprognoosid, 2014. aasta juuni.

74

(75)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, punkt 5.4.2.

75

(76)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, punkt 5.4.2.

76

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf.

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf.

78

(79)  Vt lisa II peatükk.

79

(80)  Vt lisa II peatükk.

80

(81)  Vt lisa II peatükk.

81

(82)  Vt lisa II peatükk.

82

(83)  Vt lisa III peatüki A jagu.

83

(84)  Vt lisa III peatüki A jagu.

84

(85)  Vt lisa III peatüki A jagu.

85

(86)  Vt lisa III peatüki C jagu.

86

(87)  „Finantsstabiilsuse fondi väljastatud ostutähtede puhul tuleks täpsustada, et Kreeka Vabariik küsib Euroopa Komisjonilt enne Alpha panga või ükskõik millise riigiasutuse (sh finantsstabiilsuse fondi) ostutähtede tagasiostu heakskiitu; sel viisil saab komisjon veenduda, et kavandatav ostutähtede tagasiostmine ei ole vastuolus riigiabi eeskirjades sätestatud nõuetega riigi makstava tasu kohta.”

87

(88)  Komisjoni teatis – Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (ELT C 270, 25.10.2008, lk 2).

88

(89)  Alpha uurimise algatamise otsuse põhjendus 59.

89

(90)  Alpha uurimise algatamise otsuse põhjendus 63.

90

(91)  Vt komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus riigiabi nr SA. 510/2008 – Itaalia kohta, „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA”, põhjendus 146 (ELT C 46, 25.2.2009, lk 6).

91

(92)  Komisjoni teatis riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2013. aasta pangandusteatis”), punkt 80 (ELT C 216, 30.7.2013, lk 1).

92

(93)  Vt komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi nr NN 19/2009 kohta, „Restructuring aid to Dunfermline Building Society” (Ümberkorraldusabi Dunfermline Building Societyle), põhjendus 47; komisjoni 25. oktoobri 2010. aasta otsus riigiabi nr N 560/2009 kohta, „Aid for the liquidation of Fionia bank” (Abi Fionia panga likvideerimiseks), põhjendus 55; komisjoni 8. novembri 2010. aasta otsus riigiabi nr N 392/2010 kohta, „Restructuring of CajaSur” (CajaSuri ümberkorraldamine), põhjendus 52.

93

(94)  Vt joonealused märkused nr 1 ja 2.

94

(95)  31. märtsil 2012 oli panga riskiga kaalutud vara 44,2 miljardit eurot.

95

(96)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2011. aasta pikendusteatis”) (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

96

(97)  Vt joonealune märkus nr 6.

97

(98)  Vt joonealune märkus nr 6.

98

(99)  Vt komisjoni otsus juhtumis nr NN 51/2008 „Guarantee scheme for banks in Denmark” (Tagatisskeem Taani pankadele), põhjendus 41 (ELT C 273, 28.10.2008, lk 2).

99

(100)  Vt põhjendus 83: kogunenud intresse käsitatakse finantsstabiilsuse fondi täiendava panusena ning selle võrra vähenes fondist pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames tehtud makse.

100

(101)  Vt ka punkt 7.5.1.

101

(102)  Teoreetiline märkimisõiguseta hind on üldkasutatav turumeetod aktsiakapitali suurendamisel tekkiva lahjendusefekti kvantifitseerimiseks.

102

(103)  Vt tabel 5.

103

(104)  Lääne-Makedoonia pangalt ja Evia pangalt üle võetud varade ja kohustuste omandamisest ei teavitatud Kreeka konkurentsiametit, kuna kummaltki ühistupangalt omandatud varade ja kohustustega seotud tulu jäi alla 15 miljoni euro, st alla künnise, mis on sätestatud seaduse nr 3959/2011 artikli 6 lõikes 1, mida tuleb lugeda koostoimes artikli 10 lõike 3 punktiga a.

104

(105)  Tasu arvutamisel võeti arvesse 30 % suurust hoiuste väärtuse languse määra lepingu allkirjastamise ja tehingu sõlmimise vahelisel ajal. Tasu korrigeeritakse tagasiulatuvalt, sõltuvalt enne tehingu sõlmimise kuupäeva kindlaks määratud tegelikust väärtuse languse määrast.

105

(106)  Vt ka punktid 7.5.1 ja 7.5.2.

106

(107)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 28 ja komisjoni 5. aprilli 2011. aasta otsus 2011/823/EL meetme C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ja N 19/10) kohta, mida Madalmaad rakendasid ettevõtja ABN AMRO Group NV suhtes (ettevõtja loodi ettevõtjate Fortis Bank Nederland ja ABN AMRO N ühinemise järel), põhjendus 320 (ELT L 333, 15.12.2011, lk 1).

107

(108)  Vt põhjendus 99.

108

(109)  Sealhulgas hoiuste ja investeeringute tagatisfondi tehtavad osamaksed.

109

(110)  Alpha panga ümberkorralduskavale lisatud finantsprognoosid, 2014. aasta juuni, Alpha Bank S.A arvandmed.

110

(111)  Kreeka finantsstabiilsuse fond, 31. detsembril 2013 lõppenud aasta finantsaruanne, lk 68, kättesaadav aadressil http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf.

111

(112)  Ümberkorralduskavas osutatud finantsprognoosid erinevad Kreeka keskpanga tehtud stressitesti tulemustest, kuna test ei põhinenud samadel eeldustel ning sisaldas Kreeka keskpanga täiendavaid kohandusi.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf.

113

(114)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 107.

114

(115)  Vt põhjendus 116.

115

(116)  Nagu osutatakse kohustustes (vt lisa II peatüki punkt 7), on tegevusulatuse vähendamine võimalik allesjäänud välismaiste tütarettevõtjate bilansimahu vähendamise ja/või nende müügi abil.

116

(117)  Kavandatud omapanuse suurust tuleb võrrelda panga suurusega enne Emporiki panga, kolme ühistupanga hoiuste ning Citibanki Kreeka haru omandamist, võttes arvesse punktis 7.1.3.5 selgitatud põhjusi.

117

(118)  Kui võtta arvesse üksnes tegelikult välja makstud abi, mis annab suurima eelise ning seega moonutab kõige rohkem ka konkurentsi, moodustab abi summa 11 % panga riskiga kaalutud varast.

118

(119)  Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 36.

119

(120)  Vt lisa II peatükk.

120

(121)  Vt põhjendus 129.

121

---

LISA

ALPHA PANK – KREEKA VABARIIGI VÕETUD KOHUSTUSED

Kreeka Vabariik (edaspidi „Kreeka”) tagab, et Alpha pank (edaspidi „pank”) rakendab 2014. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava. Kava põhineb Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) liites esitatud makromajanduslikel eeldustel ja ka reguleerimisega seotud eeldustel.

Kreeka Vabariik esitab käesolevaga järgmised kohustused (edaspidi „kohustused”), mis moodustavad ümberkorralduskava lahutamatu osa. Kohustused sisaldavad ümberkorralduskava rakendamisega seotud kohustusi (edaspidi „ümberkorraldamiskohustused”) ning äriühingu üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustusi.

Kohustused jõustuvad samal kuupäeval, kui komisjon võtab vastu otsuse, millega kiidetakse heaks ümberkorralduskava (edaspidi „otsus”).

Ümberkorraldusperiood lõpeb 31. detsembril 2018. Kohustused kehtivad kogu ümberkorraldusperioodi jooksul, kui konkreetses kohustuses ei ole sätestatud teisiti.

Käesolevat teksti tõlgendatakse otsuse kontekstis ELi õigusaktide üldraamistikus ja viidates nõukogu määrusele (EÜ) nr 659/1999 (1).

I PEATÜKK.   MÕISTED

Kohustuste puhul kasutatakse järgmisi mõisteid.

1)   Pank: Alpha Bank S.A. ja kõik tema tütarettevõtjad. Seega hõlmab mõiste kogu Alpha panga kontserni koos Kreekas ja väljaspool Kreekat pangandus- või muu tegevusega tegelevate tütarettevõtjate ja filiaalidega.

2)   Kapitali suurendav pakkumine pangandussektoris: pakkumine, mille tulemusel panga regulatiivse kapitali suhtarv suureneb, võttes arvesse kõiki asjakohaseid elemente, eelkõige tehinguga seotud kasumit/kahjumit ning müügist tulenevat riskiga kaalutud vara vähenemist (vajaduse korral korrigeeritud, võttes arvesse riskiga kaalutud vara suurenemist allesjäänud rahastamisseoste mõjul).

3)   Tehingu sõlmimise kuupäev: võõrandatava ettevõtte juriidilise omandiõiguse ostjale ülekandmise kuupäev.

4)   Võõrandatav ettevõte: kõik äriüksused ja varad, mida pank müüa kavatseb.

5)   Jõustumiskuupäev/kohustuste jõustumise kuupäev: otsuse vastuvõtmise kuupäev.

6)   Ümberkorraldusperioodi lõppkuupäev: 31. detsember 2018.

7)   Välisvarad, väljaspool Kreekat asuvad varad: klientide väljaspool Kreekat toimuva tegevusega seotud varad, sõltumata riigist, kus need varad on arvel. Näiteks ei ole käesoleva mõistega hõlmatud Luksemburgis arvel olevad varad, mis on seotud klientide tegevusega Kreekas. Samal ajal loetakse välisvaraks ja käesoleva mõistega hõlmatuks Luksemburgis või Kreekas arvel olevaid varasid, mis on seotud klientide tegevusega mõnes muus Kagu-Euroopa riigis.

8)   Välismaised ettevõtted: panga välismaised tütarettevõtjad ja filiaalid, kes tegelevad pangandus- või muu tegevusega.

9)   Välismaised tütarettevõtjad: kõik panga väljaspool Kreekat asuvad tütarettevõtjad, kes tegelevad pangandus- või muu tegevusega.

10)   Kreeka pangandustegevus: panga pangandustegevus Kreekas, sõltumata sellest, kus varad on registreeritud.

11)   Kreeka muu tegevus: panga muu tegevus Kreekas, sõltumata sellest, kus varad on registreeritud.

12)   Kreeka tütarettevõtjad: kõik pangandus- või muu tegevusega tegelevad panga tütarettevõtjad Kreekas.

13)   Järelevalve eest vastutav usaldusisik: üks või mitu pangast sõltumatut füüsilist või juriidilist isikut, kelle on ametisse nimetanud pank ning heaks kiitnud komisjon; järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanne on jälgida, kas pank täidab kohustusi.

14)   Ostja: üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes omandavad kogu võõrandatava ettevõtte või teatava osa sellest.

15)   Müük: panga täieliku osaluse müük, kui konkreetses kohustuses ei ole märgitud teisiti.

Käesolevate kohustuste puhul hõlmab tingimuste ainsus ka mitmust (ja vastupidi), välja arvatud juhul, kui kohustustes on sätestatud teisiti.

II PEATÜKK.   ÜMBERKORRALDAMISKOHUSTUSED

| 1) | Filiaalide arv Kreekas: Kreeka filiaalide arv on 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...]. |
| --- | --- |

1)

Filiaalide arv Kreekas: Kreeka filiaalide arv on 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...].

| 2) | Töötajate arv Kreekas: täistööajale taandatud töötajate arv on Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...]. |
| --- | --- |

2)

Töötajate arv Kreekas: täistööajale taandatud töötajate arv on Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...].

| 3) | Kogukulud Kreekas: kogukulud Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) moodustavad 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

3)

Kogukulud Kreekas: kogukulud Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) moodustavad 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...] miljonit eurot.

| 4) | Hoiusekulud Kreekas: kasumlikkuse taastamiseks laenukahjumireservi moodustamise eelsele tasemele Kreeka turul vähendab pank oma rahastamiskulusid Kreekas kogutud hoiustega (sealhulgas säästuhoiused, nõudmiseni ja tähtajalised hoiused ning muud klientidele pakutavad sarnased tooted, mille kulud kannab pank) seotud kulude vähendamisega [...]. |
| --- | --- |

4)

Hoiusekulud Kreekas: kasumlikkuse taastamiseks laenukahjumireservi moodustamise eelsele tasemele Kreeka turul vähendab pank oma rahastamiskulusid Kreekas kogutud hoiustega (sealhulgas säästuhoiused, nõudmiseni ja tähtajalised hoiused ning muud klientidele pakutavad sarnased tooted, mille kulud kannab pank) seotud kulude vähendamisega [...].

| 5) | Laenude ja hoiuste suhtarv Kreekas: Kreeka pangandustegevuse puhul moodustab puhaslaenude ja hoiuste suhtarv 31. detsembriks 2017 maksimaalselt 119 %. [...] |
| --- | --- |

5)

Laenude ja hoiuste suhtarv Kreekas: Kreeka pangandustegevuse puhul moodustab puhaslaenude ja hoiuste suhtarv 31. detsembriks 2017 maksimaalselt 119 %. [...]

| 6) | Välismaistele tütarettevõtjatele antav toetus: pank ei anna ühelegi välismaisele tütarettevõtjale kumulatiivselt alates otsuse jõustumiskuupäevast kuni 30. juunini 2018 täiendavat omakapitali või allutatud kapitali summas, mis ületab i) [...] % vastava tütarettevõtja riskiga kaalutud varast 31. detsembri 2012. aasta seisuga või ii) [...] miljonit eurot. Kui pank kavatseb eraldada mõnele tütarettevõtjale kapitali või allutatud võlainstrumente summas, mis ületab seda taset, peab ta pöörduma Kreeka ametiasutuste poole, et taotleda komisjoni otsust ümberkorralduskava muutmiseks.
  [...]:






  a) | [...]. |
| --- | --- | --- |

6)

Välismaistele tütarettevõtjatele antav toetus: pank ei anna ühelegi välismaisele tütarettevõtjale kumulatiivselt alates otsuse jõustumiskuupäevast kuni 30. juunini 2018 täiendavat omakapitali või allutatud kapitali summas, mis ületab i) [...] % vastava tütarettevõtja riskiga kaalutud varast 31. detsembri 2012. aasta seisuga või ii) [...] miljonit eurot. Kui pank kavatseb eraldada mõnele tütarettevõtjale kapitali või allutatud võlainstrumente summas, mis ületab seda taset, peab ta pöörduma Kreeka ametiasutuste poole, et taotleda komisjoni otsust ümberkorralduskava muutmiseks.

[...]:

a)

[...].

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| d) | [...]. |
| --- | --- |

d)

[...].

| e) | [...]. |
| --- | --- |

e)

[...].

| f) | [...]. |
| --- | --- |

f)

[...].

[...]

| 7) | Väljaspool Kreekat asuvate varade finantsvõimenduse vähendamine 30. juuniks 2018: välisvarade portfelli kogumahtu vähendatakse 30. juuniks 2018 kuni summani [...] miljardit eurot (välisvarade ülempiir).
  7.1) [...]
  7.2) [...] |
| --- | --- |

7)

Väljaspool Kreekat asuvate varade finantsvõimenduse vähendamine 30. juuniks 2018: välisvarade portfelli kogumahtu vähendatakse 30. juuniks 2018 kuni summani [...] miljardit eurot (välisvarade ülempiir).

7.1) [...]

7.2) [...]

| 8) | Väärtpaberite müük: noteeritud väärtpaberite portfell (kõik omakapitaliinvesteeringud, mille summa ületab [...] miljonit eurot, samuti allutatud ja hübriidvõlakirjadesse tehtavad investeeringud) võõrandatakse [...], noteerimata väärtpaberite portfell [...]. Kohustus ei kehti [...] aktsiatele (summas [...] miljonit eurot). Muu tegevusega tegelevate tütarettevõtjate ja sidusettevõtjate ([...]) puhul lükatakse asjaomaste osaluste võõrandamise tähtaeg edasi [...], kui pank on [...] aktiivselt otsinud potentsiaalseid ostjaid ning leidnud, et ei ole võimalik sõlmida tehingut, mis suurendaks kapitali või ei mõjutaks kapitali. |
| --- | --- |

8)

Väärtpaberite müük: noteeritud väärtpaberite portfell (kõik omakapitaliinvesteeringud, mille summa ületab [...] miljonit eurot, samuti allutatud ja hübriidvõlakirjadesse tehtavad investeeringud) võõrandatakse [...], noteerimata väärtpaberite portfell [...]. Kohustus ei kehti [...] aktsiatele (summas [...] miljonit eurot). Muu tegevusega tegelevate tütarettevõtjate ja sidusettevõtjate ([...]) puhul lükatakse asjaomaste osaluste võõrandamise tähtaeg edasi [...], kui pank on [...] aktiivselt otsinud potentsiaalseid ostjaid ning leidnud, et ei ole võimalik sõlmida tehingut, mis suurendaks kapitali või ei mõjutaks kapitali.

| 9) | Börsivälistesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute portfelli suurus: selle portfelli suurust vähendatakse, et see moodustaks 31. detsembriks 2017 [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

9)

Börsivälistesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute portfelli suurus: selle portfelli suurust vähendatakse, et see moodustaks 31. detsembriks 2017 [...] miljonit eurot.

| 10) | Iga müügitehingu puhul võtab Kreeka Vabariik järgmised kohustused.






  a) | Ostja on pangast sõltumatu ja ei ole sellega seotud. |
| --- | --- | --- |

10)

Iga müügitehingu puhul võtab Kreeka Vabariik järgmised kohustused.

a)

Ostja on pangast sõltumatu ja ei ole sellega seotud.

| b) | Võõrandatavate ettevõtete omandamisel ei ole ostja otseselt või kaudselt panga rahastatud. See ei kehti kinnisvara müügi puhul – sellisel juhul võib pank ostjat rahastada, kui uus laenutehing sõlmitakse usaldusväärsete laenuandmistavade alusel. Väljaspool Kreekat asuvate varade võõrandamisega seotud kohustuse täitmise kontrollimiseks võetakse arvesse kõiki väljaspool Kreekat asuvate varade mõiste alla kuuluvaid uusi laene. |
| --- | --- |

b)

Võõrandatavate ettevõtete omandamisel ei ole ostja otseselt või kaudselt panga rahastatud. See ei kehti kinnisvara müügi puhul – sellisel juhul võib pank ostjat rahastada, kui uus laenutehing sõlmitakse usaldusväärsete laenuandmistavade alusel. Väljaspool Kreekat asuvate varade võõrandamisega seotud kohustuse täitmise kontrollimiseks võetakse arvesse kõiki väljaspool Kreekat asuvate varade mõiste alla kuuluvaid uusi laene.

| c) | Viie aasta jooksul pärast müügitehingu sõlmimise kuupäeva ei omanda pank ilma komisjoni eelneva heakskiiduta otsest või kaudset osalust võõrandatud ettevõttes või selle teatavas osas. |
| --- | --- |

c)

Viie aasta jooksul pärast müügitehingu sõlmimise kuupäeva ei omanda pank ilma komisjoni eelneva heakskiiduta otsest või kaudset osalust võõrandatud ettevõttes või selle teatavas osas.

| 11) | Investeerimispoliitika: 30. juunini 2017 ei osta pank ühtegi mitteinvesteerimisjärgu väärtpaberit.
  Kohustus ei kehti erandkorras järgmiste väärtpaberite suhtes:






  i) | [...] |
| --- | --- | --- |

11)

Investeerimispoliitika: 30. juunini 2017 ei osta pank ühtegi mitteinvesteerimisjärgu väärtpaberit.

Kohustus ei kehti erandkorras järgmiste väärtpaberite suhtes:

i)

[...]

| ii) | [...]; |
| --- | --- |

ii)

[...];

| iii) | [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...];

| iv) | [...]; |
| --- | --- |

iv)

[...];

| v) | [...]; |
| --- | --- |

v)

[...];

| vi) | [...]; |
| --- | --- |

vi)

[...];

| 12) | Palkade ülemmäär: kuni [...] ei maksa pank ühelegi töötajale ega juhile aastast kogutasu (palk, pensionimaksed, preemiad), mis ületab [...]. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüsti korral hinnatakse palga ülemmäär 1. augusti 2013. aasta Euroopa pangandusteatise kohaselt ümber. |
| --- | --- |

12)

Palkade ülemmäär: kuni [...] ei maksa pank ühelegi töötajale ega juhile aastast kogutasu (palk, pensionimaksed, preemiad), mis ületab [...]. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüsti korral hinnatakse palga ülemmäär 1. augusti 2013. aasta Euroopa pangandusteatise kohaselt ümber.

III PEATÜKK.   ÄRIÜHINGU ÜLDJUHTIMISE JA ÄRITEGEVUSEGA SEOTUD KOHUSTUSED – PIKENDAMINE JA MUUDATUSED

| 1) | Pank rakendab kuni 30. juunini 2018 jätkuvalt äriühingu üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustusi, mille Kreeka Vabariik esitas 20. novembril 2012, koos kohustuste III peatükis tehtud hilisemate muudatustega. |
| --- | --- |

1)

Pank rakendab kuni 30. juunini 2018 jätkuvalt äriühingu üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustusi, mille Kreeka Vabariik esitas 20. novembril 2012, koos kohustuste III peatükis tehtud hilisemate muudatustega.

| 2) | Kui mõnda konkreetset kohustust ei kohaldata panga tasandil, ei tohi pank kasutada selle kohustusega mitte hõlmatud tütarettevõtjaid või tegevust selleks, et kohustusest kõrvale hoiduda. |
| --- | --- |

2)

Kui mõnda konkreetset kohustust ei kohaldata panga tasandil, ei tohi pank kasutada selle kohustusega mitte hõlmatud tütarettevõtjaid või tegevust selleks, et kohustusest kõrvale hoiduda.

A jagu.   Tõhusa ja asjakohase sisekorralduse kehtestamine

| 3) | Pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, järgib järjepidevalt äriühingu üldjuhtimist käsitleva seaduse nr 3016/2002 ja äriühinguseaduse nr 2190/1920 kõiki sätteid ning eelkõige sätteid, mis on seotud juriidiliste isikute ülesannetega, mida täidavad näiteks aktsionäride üldkoosolek ja juhatus, et tagada vastutuse selge jagunemine ja läbipaistvus. Aktsionäride üldkoosoleku volitusi piiratakse vastavalt äriühinguõigusele üldkoosoleku ülesannetega, eelkõige teabega seotud õiguste puhul. Tühistatakse muud, ulatuslikumad õigused, mille kaudu on võimalik äriühingu juhtimist üleliigselt mõjutada. Vastutus igapäevase tegevuse juhtimise eest jääb selgelt panga tegevdirektoritele. |
| --- | --- |

3)

Pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, järgib järjepidevalt äriühingu üldjuhtimist käsitleva seaduse nr 3016/2002 ja äriühinguseaduse nr 2190/1920 kõiki sätteid ning eelkõige sätteid, mis on seotud juriidiliste isikute ülesannetega, mida täidavad näiteks aktsionäride üldkoosolek ja juhatus, et tagada vastutuse selge jagunemine ja läbipaistvus. Aktsionäride üldkoosoleku volitusi piiratakse vastavalt äriühinguõigusele üldkoosoleku ülesannetega, eelkõige teabega seotud õiguste puhul. Tühistatakse muud, ulatuslikumad õigused, mille kaudu on võimalik äriühingu juhtimist üleliigselt mõjutada. Vastutus igapäevase tegevuse juhtimise eest jääb selgelt panga tegevdirektoritele.

| 4) | Pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, järgib järjepidevalt Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud suhete raamistikku. |
| --- | --- |

4)

Pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, järgib järjepidevalt Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud suhete raamistikku.

| 5) | Pank järgib keskpanga juhi 9. märtsi 2006. aasta seaduse nr 2577 (praegu kehtivas redaktsioonis) sätteid, et säilitada individuaalsel ja kontserni tasandil tõhus organisatsiooniline ülesehitus ja asjakohane sisekontrollisüsteem (mis hõlmab kolme alustala: siseaudit, riskijuhtimine ja vastavuskontroll) ning parimat äriühingu üldjuhtimisega seotud rahvusvahelist tava. |
| --- | --- |

5)

Pank järgib keskpanga juhi 9. märtsi 2006. aasta seaduse nr 2577 (praegu kehtivas redaktsioonis) sätteid, et säilitada individuaalsel ja kontserni tasandil tõhus organisatsiooniline ülesehitus ja asjakohane sisekontrollisüsteem (mis hõlmab kolme alustala: siseaudit, riskijuhtimine ja vastavuskontroll) ning parimat äriühingu üldjuhtimisega seotud rahvusvahelist tava.

| 6) | Pangal on tõhus organisatsiooniline ülesehitus, mis tagab siseauditi ja riskijuhtimise osakondade täieliku sõltumatuse ärivõrgustikust ja nende aruandluse otse juhatusele. Siseauditi ja riskijuhtimise osakondade tõstatatud küsimusi hindavad vastavalt juhatuses loodud auditikomisjon ja riskikomisjon. Kõnealuste osakondade ülesanded, vastutusalad ja ressursid määratakse kindlaks asjakohases siseauditihartas ja riskijuhtimishartas. Need hartad vastavad rahvusvahelistele standarditele ning tagavad osakondadele täieliku sõltumatuse. Laenuandmistegevuses, sealhulgas laenude hinnastamisel ja ümberkorraldamisel järgitakse krediidipoliitika suuniseid ja juhiseid. |
| --- | --- |

6)

Pangal on tõhus organisatsiooniline ülesehitus, mis tagab siseauditi ja riskijuhtimise osakondade täieliku sõltumatuse ärivõrgustikust ja nende aruandluse otse juhatusele. Siseauditi ja riskijuhtimise osakondade tõstatatud küsimusi hindavad vastavalt juhatuses loodud auditikomisjon ja riskikomisjon. Kõnealuste osakondade ülesanded, vastutusalad ja ressursid määratakse kindlaks asjakohases siseauditihartas ja riskijuhtimishartas. Need hartad vastavad rahvusvahelistele standarditele ning tagavad osakondadele täieliku sõltumatuse. Laenuandmistegevuses, sealhulgas laenude hinnastamisel ja ümberkorraldamisel järgitakse krediidipoliitika suuniseid ja juhiseid.

| 7) | Pank avalikustab pädevatele asutustele loetelu aktsionäride kohta, kellele kuulub panga lihtaktsiaid vähemalt 1 % ulatuses. |
| --- | --- |

7)

Pank avalikustab pädevatele asutustele loetelu aktsionäride kohta, kellele kuulub panga lihtaktsiaid vähemalt 1 % ulatuses.

B jagu.   Äritavad ja riskiseire

Üldpõhimõtted

| 8) | Krediidipoliitikas sätestatakse, et kõiki kliente koheldakse õiglaselt, järgides mittediskrimineerivaid menetlusi, välja arvatud krediidiriski ja maksevõime suhtes ebausaldusväärseks hinnatud kliente. Krediidipoliitikas määratakse kindlaks summad, mille ületamisel peab laenu andmise heaks kiitma kõrgem juhtkond. Sarnased tasemed kehtestatakse laenude ümberkorraldamise ning nõuete ja kohtuvaidluste menetlemise jaoks. Krediidipoliitika eest vastutavad riigi tasandil keskselt otsustusahela konkreetsed osad ning sellega nähakse ette selged kaitsemeetmed suuniste järjepideva rakendamise tagamiseks kogu Kreeka pangandustegevuses. |
| --- | --- |

8)

Krediidipoliitikas sätestatakse, et kõiki kliente koheldakse õiglaselt, järgides mittediskrimineerivaid menetlusi, välja arvatud krediidiriski ja maksevõime suhtes ebausaldusväärseks hinnatud kliente. Krediidipoliitikas määratakse kindlaks summad, mille ületamisel peab laenu andmise heaks kiitma kõrgem juhtkond. Sarnased tasemed kehtestatakse laenude ümberkorraldamise ning nõuete ja kohtuvaidluste menetlemise jaoks. Krediidipoliitika eest vastutavad riigi tasandil keskselt otsustusahela konkreetsed osad ning sellega nähakse ette selged kaitsemeetmed suuniste järjepideva rakendamise tagamiseks kogu Kreeka pangandustegevuses.

| 9) | Kogu Kreeka pangandustegevuse puhul lisab pank krediidipoliitika eeskirjad oma laenude väljastamise ja refinantseerimise töövoo- ja väljamaksesüsteemidesse. |
| --- | --- |

9)

Kogu Kreeka pangandustegevuse puhul lisab pank krediidipoliitika eeskirjad oma laenude väljastamise ja refinantseerimise töövoo- ja väljamaksesüsteemidesse.

Erisätted

| 10) | Kohustuste III peatüki punktides 11–18 loetletud erisätteid kohaldatakse Kreeka pangandustegevuse suhtes, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

10)

Kohustuste III peatüki punktides 11–18 loetletud erisätteid kohaldatakse Kreeka pangandustegevuse suhtes, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

| 11) | Krediidipoliitika kohaselt peab laenude ja hüpoteekide hinnastamine vastama rangetele suunistele. Need suunised hõlmavad kohustust arvestada nõuetekohaselt krediidipoliitika intressimäärade (vahemike) standardtabeleid sõltuvalt laenu tähtajast, kliendi krediidiriski hindamist, tagatise oodatavat sissenõutavust (sealhulgas võimaliku likvideerimise ajaraamistik), üldist suhet pangaga (näiteks hoiuste tase ja stabiilsus, tasude struktuur ja ristmüügitegevus) ning panga rahastamiskulusid. Luuakse konkreetsed laenuvarade klassid (näiteks kommertslaen, hüpoteeklaen, tagatud/tagamata laen jne) ning laenude hinnastamise raamistik on esitatud vastavas krediidipoliitika tabelis, mida krediidikomisjon korrapäraselt ajakohastab. Kõik erandid peab nõuetekohaselt heaks kiitma krediidikomisjon või madalama taseme üksus, kui see on krediidipoliitika kohaselt lubatud. Kliendi soovi järgi kujundatud tehingute (nagu sündikaatlaenud või projektide rahastamine) puhul tuleb järgida samu põhimõtteid, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et need ei pruugi mahtuda krediidipoliitika standardtabelitesse. Kõnealuse hinnastamispoliitika rikkumistest tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule. |
| --- | --- |

11)

Krediidipoliitika kohaselt peab laenude ja hüpoteekide hinnastamine vastama rangetele suunistele. Need suunised hõlmavad kohustust arvestada nõuetekohaselt krediidipoliitika intressimäärade (vahemike) standardtabeleid sõltuvalt laenu tähtajast, kliendi krediidiriski hindamist, tagatise oodatavat sissenõutavust (sealhulgas võimaliku likvideerimise ajaraamistik), üldist suhet pangaga (näiteks hoiuste tase ja stabiilsus, tasude struktuur ja ristmüügitegevus) ning panga rahastamiskulusid. Luuakse konkreetsed laenuvarade klassid (näiteks kommertslaen, hüpoteeklaen, tagatud/tagamata laen jne) ning laenude hinnastamise raamistik on esitatud vastavas krediidipoliitika tabelis, mida krediidikomisjon korrapäraselt ajakohastab. Kõik erandid peab nõuetekohaselt heaks kiitma krediidikomisjon või madalama taseme üksus, kui see on krediidipoliitika kohaselt lubatud. Kliendi soovi järgi kujundatud tehingute (nagu sündikaatlaenud või projektide rahastamine) puhul tuleb järgida samu põhimõtteid, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et need ei pruugi mahtuda krediidipoliitika standardtabelitesse. Kõnealuse hinnastamispoliitika rikkumistest tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule.

| 12) | Krediidiriski ja tagatiste väärtuse hindamise eest vastutab riskijuhtimise osakond. Laenukvaliteedi hindamisel tegutseb riskijuhtimise osakond sõltumatult, esitades oma kirjaliku arvamuse, tagades, et hindamisel kasutatavaid kriteeriumeid kohaldatakse aja jooksul ja klientide suhtes järjepidevalt ning panga krediidipoliitikat järgides. |
| --- | --- |

12)

Krediidiriski ja tagatiste väärtuse hindamise eest vastutab riskijuhtimise osakond. Laenukvaliteedi hindamisel tegutseb riskijuhtimise osakond sõltumatult, esitades oma kirjaliku arvamuse, tagades, et hindamisel kasutatavaid kriteeriumeid kohaldatakse aja jooksul ja klientide suhtes järjepidevalt ning panga krediidipoliitikat järgides.

| 13) | Era- ja juriidilistele isikutele antavate laenude puhul kohaldab pank kogu Kreeka pangandustegevuse suhtes rahvusvahelise parima tava alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühele krediidiriskile eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see on Kreeka ja ELi õigusaktidega üldse lubatud). Kõnealustes piirangutes võetakse arvesse laenu tähtaega ja kõikide antud tagatiste kvaliteeti ning need sätestatakse peamistest võrdlusalustest, sealhulgas kapitalist lähtudes. |
| --- | --- |

13)

Era- ja juriidilistele isikutele antavate laenude puhul kohaldab pank kogu Kreeka pangandustegevuse suhtes rahvusvahelise parima tava alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühele krediidiriskile eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see on Kreeka ja ELi õigusaktidega üldse lubatud). Kõnealustes piirangutes võetakse arvesse laenu tähtaega ja kõikide antud tagatiste kvaliteeti ning need sätestatakse peamistest võrdlusalustest, sealhulgas kapitalist lähtudes.

| 14) | Keelatud on anda laene (2) panga ja muude pankade (3) aktsiate või hübriidinstrumentide ostmiseks, sõltumata laenuvõtjatest (4). Seda sätet kohaldatakse ja selle täitmist jälgitakse panga tasandil. |
| --- | --- |

14)

Keelatud on anda laene (2) panga ja muude pankade (3) aktsiate või hübriidinstrumentide ostmiseks, sõltumata laenuvõtjatest (4). Seda sätet kohaldatakse ja selle täitmist jälgitakse panga tasandil.

| 15) | Kõigist mitteseotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varast], või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk mitteseotud laenuvõtjate rühm, mis hõlmab ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % panga riskiga kaalutud varast], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtuse põhimõttel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. Sel ajavahemikul on järelevalve eest vastutaval usaldusisikul võimalik anda enne panga lõplikku otsust juhtumi kohta aru komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile. |
| --- | --- |

15)

Kõigist mitteseotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varast], või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk mitteseotud laenuvõtjate rühm, mis hõlmab ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % panga riskiga kaalutud varast], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtuse põhimõttel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. Sel ajavahemikul on järelevalve eest vastutaval usaldusisikul võimalik anda enne panga lõplikku otsust juhtumi kohta aru komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile.

| 16) | Krediidipoliitikas antakse selged suunised laenude ümberkorraldamise kohta. Selles määratakse selgelt kindlaks, millised laenud on millistes oludes asjaomastele nõuetele vastavad, ning osutatakse tingimustele, mida võib nõuetele vastavatele klientidele pakkuda. Pank tagab kogu Kreeka pangandustegevuse puhul, et ümberkorraldamise eesmärk on kõikidel juhtudel edendada panga tulevast taastamist ja seega kaitsta panga huve. Ümberkorralduspoliitika ei tohi ühelgi juhul seada ohtu panga tulevast kasumlikkust. Sel eesmärgil on panga riskijuhtimise osakonna ülesanne töötada välja ja võtta kasutusele piisavad aruandlusmehhanismid ümberkorraldamise tõhususe hindamiseks, analüüsida põhjalikult pangasisest ja/või -välist parimat tava, anda krediidikomisjonile ja juhatuse riskikomisjonile vähemalt kord kvartalis oma tulemuste kohta aru, esitada protsesside ja poliitikaga seotud konkreetseid parandusettepanekuid, kontrollida nende ettepanekute rakendamist ning anda sellest krediidikomisjonile ja juhatuse riskikomisjonile aru. |
| --- | --- |

16)

Krediidipoliitikas antakse selged suunised laenude ümberkorraldamise kohta. Selles määratakse selgelt kindlaks, millised laenud on millistes oludes asjaomastele nõuetele vastavad, ning osutatakse tingimustele, mida võib nõuetele vastavatele klientidele pakkuda. Pank tagab kogu Kreeka pangandustegevuse puhul, et ümberkorraldamise eesmärk on kõikidel juhtudel edendada panga tulevast taastamist ja seega kaitsta panga huve. Ümberkorralduspoliitika ei tohi ühelgi juhul seada ohtu panga tulevast kasumlikkust. Sel eesmärgil on panga riskijuhtimise osakonna ülesanne töötada välja ja võtta kasutusele piisavad aruandlusmehhanismid ümberkorraldamise tõhususe hindamiseks, analüüsida põhjalikult pangasisest ja/või -välist parimat tava, anda krediidikomisjonile ja juhatuse riskikomisjonile vähemalt kord kvartalis oma tulemuste kohta aru, esitada protsesside ja poliitikaga seotud konkreetseid parandusettepanekuid, kontrollida nende ettepanekute rakendamist ning anda sellest krediidikomisjonile ja juhatuse riskikomisjonile aru.

| 17) | Pank kehtestab kogu Kreeka pangandustegevuse jaoks nõuete ja kohtuvaidluste poliitika, mille eesmärk on suurendada vahendite sissenõudmist ja hoida ära igasugust diskrimineerimist või sooduskohtlemist vaidluste haldamisel. Pank tagab, et panga jaoks vahendite sissenõudmise suurendamiseks ja tema pikaajalise finantspositsiooni kaitsmiseks on võetud kõik vajalikud meetmed. Kõnealuse poliitika mis tahes rikkumistest tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule teada anda. |
| --- | --- |

17)

Pank kehtestab kogu Kreeka pangandustegevuse jaoks nõuete ja kohtuvaidluste poliitika, mille eesmärk on suurendada vahendite sissenõudmist ja hoida ära igasugust diskrimineerimist või sooduskohtlemist vaidluste haldamisel. Pank tagab, et panga jaoks vahendite sissenõudmise suurendamiseks ja tema pikaajalise finantspositsiooni kaitsmiseks on võetud kõik vajalikud meetmed. Kõnealuse poliitika mis tahes rikkumistest tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule teada anda.

| 18) | Pank kontrollib krediidiriski põhjaliku ohuhoiatuste ja aruannete kogumi kaudu, mis võimaldab riskijuhtimise osakonnal i) teha kindlaks laenukahjumite ja makseviivituste varajased märgid; ii) hinnata laenuportfelli sissenõutavust (sealhulgas, aga mitte ainult, alternatiivsed tagasimakseallikad, nagu kaasvõlgnikud ja käendajad ning panditud tagatised või olemasolevad, aga pantimata tagatised); iii) hinnata panga üldriski üksiku kliendi või portfelli alusel; iv) pakkuda vajaduse korral juhatusele välja parandusmeetmed. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse juurdepääs kõnealusele teabele. |
| --- | --- |

18)

Pank kontrollib krediidiriski põhjaliku ohuhoiatuste ja aruannete kogumi kaudu, mis võimaldab riskijuhtimise osakonnal i) teha kindlaks laenukahjumite ja makseviivituste varajased märgid; ii) hinnata laenuportfelli sissenõutavust (sealhulgas, aga mitte ainult, alternatiivsed tagasimakseallikad, nagu kaasvõlgnikud ja käendajad ning panditud tagatised või olemasolevad, aga pantimata tagatised); iii) hinnata panga üldriski üksiku kliendi või portfelli alusel; iv) pakkuda vajaduse korral juhatusele välja parandusmeetmed. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse juurdepääs kõnealusele teabele.

Seotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavad sätted

| 19) | Kõiki seotud laenuvõtjate suhtes kehtivaid sätteid kohaldatakse panga tasandil. |
| --- | --- |

19)

Kõiki seotud laenuvõtjate suhtes kehtivaid sätteid kohaldatakse panga tasandil.

| 20) | Krediidipoliitikas on eraldi jagu eeskirjade kohta, millega hallatakse suhteid seotud laenuvõtjatega. Seotud laenuvõtjad hõlmavad töötajaid, aktsionäre, direktoreid, juhte ning nende abikaasasid, lapsi, õdesid ja vendi ning kõiki juriidilisi isikuid, kes on otseselt või kaudselt põhitöötajate (st krediidipoliitikaga seotud otsuste tegemise protsessi kaasatud töötajate), aktsionäride, direktorite või juhtide või nende abikaasade, laste või õdede või vendade kontrolli all. Peale selle loetakse seotud laenuvõtjaks kõik avalik-õiguslikud asutused või valitsuse kontrollitavad organisatsioonid, avalikud äriühingud või valitsusasutused. Krediidipoliitikas käsitatakse seotud laenuvõtjatena ka erakondi. Erilist tähelepanu osutatakse otsustele laenude mis tahes ümberkorraldamise kohta ning praegustele või endistele töötajatele, direktoritele, aktsionäridele, juhtidele ja nende sugulastele laenude puhul tehtud allahindluste kohta ning poliitikale, mis on seotud pandiõiguse sobivuse, selle väärtuse hindamise ja registreerimisega ning laenutagatise sundmüügiga. Seotud laenuvõtjate mõistet on rohkem täpsustatud eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

20)

Krediidipoliitikas on eraldi jagu eeskirjade kohta, millega hallatakse suhteid seotud laenuvõtjatega. Seotud laenuvõtjad hõlmavad töötajaid, aktsionäre, direktoreid, juhte ning nende abikaasasid, lapsi, õdesid ja vendi ning kõiki juriidilisi isikuid, kes on otseselt või kaudselt põhitöötajate (st krediidipoliitikaga seotud otsuste tegemise protsessi kaasatud töötajate), aktsionäride, direktorite või juhtide või nende abikaasade, laste või õdede või vendade kontrolli all. Peale selle loetakse seotud laenuvõtjaks kõik avalik-õiguslikud asutused või valitsuse kontrollitavad organisatsioonid, avalikud äriühingud või valitsusasutused. Krediidipoliitikas käsitatakse seotud laenuvõtjatena ka erakondi. Erilist tähelepanu osutatakse otsustele laenude mis tahes ümberkorraldamise kohta ning praegustele või endistele töötajatele, direktoritele, aktsionäridele, juhtidele ja nende sugulastele laenude puhul tehtud allahindluste kohta ning poliitikale, mis on seotud pandiõiguse sobivuse, selle väärtuse hindamise ja registreerimisega ning laenutagatise sundmüügiga. Seotud laenuvõtjate mõistet on rohkem täpsustatud eraldi dokumendis.

| 21) | Riskijuhtimise osakond vastutab kõigi nende seotud laenuvõtjate rühmade kirjeldamise eest, kes esindavad üht kindlat krediidiriski; selle eesmärk on jälgida nõuetekohaselt krediidiriski koondumist. |
| --- | --- |

21)

Riskijuhtimise osakond vastutab kõigi nende seotud laenuvõtjate rühmade kirjeldamise eest, kes esindavad üht kindlat krediidiriski; selle eesmärk on jälgida nõuetekohaselt krediidiriski koondumist.

| 22) | Pank kohaldab era- ja juriidilistele isikutele laenu andmisel parima rahvusvahelise tava alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühe krediidiriski puhul seotud laenuvõtjatele eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see on Kreeka ja ELi õigusaktidega üldse lubatud). |
| --- | --- |

22)

Pank kohaldab era- ja juriidilistele isikutele laenu andmisel parima rahvusvahelise tava alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühe krediidiriski puhul seotud laenuvõtjatele eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see on Kreeka ja ELi õigusaktidega üldse lubatud).

| 23) | Pank jälgib eraldi oma seotud laenuvõtjatega seotud riske, sealhulgas seoses avaliku sektori asutuste ja erakondadega. Seotud laenuvõtjatele antavate uute laenude maht (5) (aastas % eelmise aasta varust) (6) ei tohi olla suurem Kreeka kogu laenuportfelli uute laenude mahust (aastas % eelmise aasta varust). Kõnealune kohustus peab olema täidetud kõikide laenuvõtjate rühmade puhul eraldi (töötajad, aktsionärid, juhid, avalik-õiguslikud asutused, erakonnad). Seotud laenuvõtjate krediidiriski hindamine ning hinnastamistingimused ja neile pakutav võimalik ümberkorraldamine ei tohi olla soodsam võrreldes sarnastele, aga mitteseotud laenuvõtjatele pakutavate tingimustega, et tagada Kreeka majanduses võrdsed võimalused. Kõnealust kohustust ei kohaldata olemasolevate üldskeemide suhtes, millest töötajad kasu saavad ning millega pakutakse neile subsideeritud laenusid. Pank saadab igal kuul krediidikomisjonile aruande selle riski arengu, uute laenude summa ja hiljutiste taotluste kohta, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varast]. |
| --- | --- |

23)

Pank jälgib eraldi oma seotud laenuvõtjatega seotud riske, sealhulgas seoses avaliku sektori asutuste ja erakondadega. Seotud laenuvõtjatele antavate uute laenude maht (5) (aastas % eelmise aasta varust) (6) ei tohi olla suurem Kreeka kogu laenuportfelli uute laenude mahust (aastas % eelmise aasta varust). Kõnealune kohustus peab olema täidetud kõikide laenuvõtjate rühmade puhul eraldi (töötajad, aktsionärid, juhid, avalik-õiguslikud asutused, erakonnad). Seotud laenuvõtjate krediidiriski hindamine ning hinnastamistingimused ja neile pakutav võimalik ümberkorraldamine ei tohi olla soodsam võrreldes sarnastele, aga mitteseotud laenuvõtjatele pakutavate tingimustega, et tagada Kreeka majanduses võrdsed võimalused. Kõnealust kohustust ei kohaldata olemasolevate üldskeemide suhtes, millest töötajad kasu saavad ning millega pakutakse neile subsideeritud laenusid. Pank saadab igal kuul krediidikomisjonile aruande selle riski arengu, uute laenude summa ja hiljutiste taotluste kohta, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varast].

| 24) | Töötajate/juhtide/aktsionäride suhtes kohaldatavad krediidikriteeriumid ei tohi olla vähem ranged kui mitteseotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavad kriteeriumid. Kui töötaja/juhi/aktsionäri krediidi kogurisk ületab summat, mis võrdub [[...]] tagatud laenude puhul tema fikseeritud töötasuga, või summat, mis võrdub [[...]] tagamata laenude puhul tema fikseeritud töötasuga, siis tuleb riskist viivitamata teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib vastavalt kohustuste III peatüki punktis 25 kirjeldatud menetlusele sekkuda ja lükata laenu andmise edasi. |
| --- | --- |

24)

Töötajate/juhtide/aktsionäride suhtes kohaldatavad krediidikriteeriumid ei tohi olla vähem ranged kui mitteseotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavad kriteeriumid. Kui töötaja/juhi/aktsionäri krediidi kogurisk ületab summat, mis võrdub [[...]] tagatud laenude puhul tema fikseeritud töötasuga, või summat, mis võrdub [[...]] tagamata laenude puhul tema fikseeritud töötasuga, siis tuleb riskist viivitamata teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib vastavalt kohustuste III peatüki punktis 25 kirjeldatud menetlusele sekkuda ja lükata laenu andmise edasi.

| 25) | Kõigist seotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varast], või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk seotud laenuvõtjate rühm, mis hõlmab ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % panga riskiga kaalutud varast], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtuse põhimõttel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. Sel ajavahemikul on järelevalve eest vastutaval usaldusisikul võimalik anda enne panga lõplikku otsust juhtumi kohta aru komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile. |
| --- | --- |

25)

Kõigist seotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varast], või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk seotud laenuvõtjate rühm, mis hõlmab ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % panga riskiga kaalutud varast], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtuse põhimõttel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. Sel ajavahemikul on järelevalve eest vastutaval usaldusisikul võimalik anda enne panga lõplikku otsust juhtumi kohta aru komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile.

| 26) | Seotud laenuvõtjate laenude ümberkorraldamine peab vastama samadele nõuetele kui mitteseotud laenuvõtjate puhul. Lisaks tuleb vajaduse korral hinnata ja parandada probleemseid varasid käsitlevaid raamistikke ja poliitikat. Seotud laenuvõtjatele antud ja ümber korraldatud laenudest tuleb siiski eraldi aru anda, vähemalt laenuvara klassi ja seotud laenuvõtja rühma alusel. |
| --- | --- |

26)

Seotud laenuvõtjate laenude ümberkorraldamine peab vastama samadele nõuetele kui mitteseotud laenuvõtjate puhul. Lisaks tuleb vajaduse korral hinnata ja parandada probleemseid varasid käsitlevaid raamistikke ja poliitikat. Seotud laenuvõtjatele antud ja ümber korraldatud laenudest tuleb siiski eraldi aru anda, vähemalt laenuvara klassi ja seotud laenuvõtja rühma alusel.

C jagu.   Muud piirangud

| 27) | Dividendide maksmise, kupongimaksete tegemise, ostuoptsioonide kasutamise ja tagasiostu keeld: välja arvatud juhul, kui komisjon nõustub tegema erandi, võtab Kreeka Vabariik järgmise kohustuse.






  a) | Pank ei maksa hübriidkapitaliinstrumentidelt (või muudelt instrumentidelt, mille puhul tehakse kupongimakseid kaalutlusõiguse alusel) ühtegi kupongi või omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt ja allutatud võlainstrumentidelt ühtegi dividendi, kui ta ei ole selleks õiguslikult kohustatud. Pank ei vabasta reserve selleks, et end sellisesse olukorda panna. Kahtluse korral, kas käesoleva kohustuse tähenduses selline õiguslik kohustus eksisteerib, esitab pank kupongi- või dividendimakse komisjonile heakskiitmiseks. |
| --- | --- | --- |

27)

Dividendide maksmise, kupongimaksete tegemise, ostuoptsioonide kasutamise ja tagasiostu keeld: välja arvatud juhul, kui komisjon nõustub tegema erandi, võtab Kreeka Vabariik järgmise kohustuse.

a)

Pank ei maksa hübriidkapitaliinstrumentidelt (või muudelt instrumentidelt, mille puhul tehakse kupongimakseid kaalutlusõiguse alusel) ühtegi kupongi või omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt ja allutatud võlainstrumentidelt ühtegi dividendi, kui ta ei ole selleks õiguslikult kohustatud. Pank ei vabasta reserve selleks, et end sellisesse olukorda panna. Kahtluse korral, kas käesoleva kohustuse tähenduses selline õiguslik kohustus eksisteerib, esitab pank kupongi- või dividendimakse komisjonile heakskiitmiseks.

| b) | Pank ei osta tagasi mitte ühtegi oma aktsiat ega kasuta ostuoptsioone seoses nende omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud võlainstrumentidega. |
| --- | --- |

b)

Pank ei osta tagasi mitte ühtegi oma aktsiat ega kasuta ostuoptsioone seoses nende omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud võlainstrumentidega.

| c) | Pank ei osta tagasi hübriidkapitaliinstrumente. |
| --- | --- |

c)

Pank ei osta tagasi hübriidkapitaliinstrumente.

| 28) | Omandamiskeeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse mitte omandada üheski ettevõtjas mis tahes osalust ei vara ega aktsiate ülekandmise kujul. Omandamiskeeld hõlmab nii äriühinguna tegutsevaid ettevõtjaid kui ka igasugust varade paketti, mis moodustab ettevõtja (7).






  a) | Komisjoni eelnevat heakskiitu nõudvad erandid: hoolimata sellest keelust võib pank pärast komisjonilt nõusoleku saamist ja vajaduse korral Kreeka finantsstabiilsuse fondi ettepanekul omandada äriühinguid ja ettevõtjaid, kui see toimub erakorralistel asjaoludel finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsi tagamiseks. |
| --- | --- | --- |

28)

Omandamiskeeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse mitte omandada üheski ettevõtjas mis tahes osalust ei vara ega aktsiate ülekandmise kujul. Omandamiskeeld hõlmab nii äriühinguna tegutsevaid ettevõtjaid kui ka igasugust varade paketti, mis moodustab ettevõtja (7).

a)

Komisjoni eelnevat heakskiitu nõudvad erandid: hoolimata sellest keelust võib pank pärast komisjonilt nõusoleku saamist ja vajaduse korral Kreeka finantsstabiilsuse fondi ettepanekul omandada äriühinguid ja ettevõtjaid, kui see toimub erakorralistel asjaoludel finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsi tagamiseks.

| b) | Komisjoni eelnevat heakskiitu mittevajavad erandid: pank võib omandada ettevõtjates osaluse, eeldusel et






  1) | igasuguse omandamistehingu eest makstav ostuhind jääb alla [[...] %] panga bilansimahust (8) kohustuste jõustumise kuupäeval ning (9); |
| --- | --- | --- |

b)

Komisjoni eelnevat heakskiitu mittevajavad erandid: pank võib omandada ettevõtjates osaluse, eeldusel et

1)

igasuguse omandamistehingu eest makstav ostuhind jääb alla [[...] %] panga bilansimahust (8) kohustuste jõustumise kuupäeval ning (9);

| 2) | kõikide alates kohustuste jõustumise kuupäevast kuni ümberkorralduskava lõpuni tehtud omandamistehingute eest makstavad kumulatiivsed ostuhinnad jäävad alla [[...] %] panga bilansimahust kohustuste jõustumise kuupäeval. |
| --- | --- |

2)

kõikide alates kohustuste jõustumise kuupäevast kuni ümberkorralduskava lõpuni tehtud omandamistehingute eest makstavad kumulatiivsed ostuhinnad jäävad alla [[...] %] panga bilansimahust kohustuste jõustumise kuupäeval.

| c) | Omandamiskeeluga hõlmamata tegevus: omandamiskeeld ei hõlma tavapärase pangandustegevuse raames raskustes ettevõtete vastu suunatud nõuete haldamise käigus toimuvaid omandamisi, sealhulgas olemasolevate võlakohustuste konverteerimist omakapitaliinstrumentideks. |
| --- | --- |

c)

Omandamiskeeluga hõlmamata tegevus: omandamiskeeld ei hõlma tavapärase pangandustegevuse raames raskustes ettevõtete vastu suunatud nõuete haldamise käigus toimuvaid omandamisi, sealhulgas olemasolevate võlakohustuste konverteerimist omakapitaliinstrumentideks.

| 29) | Reklaamikeeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et pank hoidub riigi toetusele viitavast reklaamist ja igasuguste selliste agressiivsete äristrateegiate kasutamisest, mida ilma Kreeka Vabariigi toetuseta ei viidaks ellu. |
| --- | --- |

29)

Reklaamikeeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et pank hoidub riigi toetusele viitavast reklaamist ja igasuguste selliste agressiivsete äristrateegiate kasutamisest, mida ilma Kreeka Vabariigi toetuseta ei viidaks ellu.

IV PEATÜKK.   JÄRELEVALVE EEST VASTUTAV USALDUSISIK

| 1) | Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et pank muudab ja pikendab komisjoni heakskiidetud ja panga poolt 16. jaanuaril 2013 järelevalve eest vastutavasse ametisse nimetatud usaldusisiku volitusi kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni. Pank laiendab ka kõnealuste volituste ulatust, hõlmates i) ümberkorralduskava ja ii) kõikide käesolevas lisas sätestatud kohustuste järelevalve. |
| --- | --- |

1)

Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et pank muudab ja pikendab komisjoni heakskiidetud ja panga poolt 16. jaanuaril 2013 järelevalve eest vastutavasse ametisse nimetatud usaldusisiku volitusi kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni. Pank laiendab ka kõnealuste volituste ulatust, hõlmates i) ümberkorralduskava ja ii) kõikide käesolevas lisas sätestatud kohustuste järelevalve.

| 2) | Neli nädalat pärast kohustuste jõustumise kuupäeva esitab Kreeka Vabariik komisjonile muudetud volituste lõppversiooni, kuhu on lisatud kõik sätted, mis on vajalikud selleks, et järelevalve eest vastutav usaldusisik saaks kõnealuste kohustuste raames oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

2)

Neli nädalat pärast kohustuste jõustumise kuupäeva esitab Kreeka Vabariik komisjonile muudetud volituste lõppversiooni, kuhu on lisatud kõik sätted, mis on vajalikud selleks, et järelevalve eest vastutav usaldusisik saaks kõnealuste kohustuste raames oma ülesandeid täita.

| 3) | Järelevalve eest vastutavat usaldusisikut käsitlevad täiendavad sätted on täpsustatud eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

3)

Järelevalve eest vastutavat usaldusisikut käsitlevad täiendavad sätted on täpsustatud eraldi dokumendis.

Peasekretär

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu asutamislepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 83, 27.3.1999, lk 1).

1

(2)  Käesoleva kohustuse raames tõlgendatakse mõistet „laenud” selle laiemas tähenduses ehk igasuguse rahastamisena, näiteks krediidilimiit, tagatis jne.

2

(3)  Käesoleva kohustuse raames hõlmab fraas „muud pangad” ükskõik millist panka või finantsasutust maailmas.

3

(4)  Käesoleva kohustusega on hõlmatud kõik laenuvõtjad, sealhulgas panga erapanganduskliendid.

4

(5)  Uute laenude andmine hõlmab ka laenude pikendamist ja olemasolevate laenude ümberkorraldamist.

5

(6)  „Aastas % eelmise aasta varust” osutab uutele laenudele protsendina eelmise aasta lõpu varudest. Riskiga kaalutud vara summa vastab aasta lõpu summale.

6

(7)  Kõnealuse kohustuse raames jäetakse kohustuse kohaldamisalast välja panga börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ja riskikapitaliettevõtted. Sellega seoses esitab pank komisjonile ametliku taotluse, mis sisaldab nimetatud ettevõtja äriplaani.

7

(8)  Selle kohustuse puhul võrdub bilansimaht panga koguvaradega.

8

(9)  Kui komisjon annab loa omandamiskeelu tühistamiseks kohustuste III peatüki punkti 28 alapunkti a alusel, arvestatakse kohustuste jõustumise kuupäeva panga bilansimahu sisse ka omandatud üksuste varad või omandatud varad omandamiskuupäeva seisuga.

9

Liide

Kreeka kohalike tehingute makromajanduslikud prognoosid

| % aastane kasv
  (kui ei ole märgitud teisiti) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulatiivne kasvumäär 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominaalne laenukasv Kreekas | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| SKP deflaator | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Kinnisvarahinnad | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Kodumajapidamiste kasutada jääv nominaaltulu | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Erasektori hoiused | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Töötus (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| EKP refinantseerimis-määr (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Viivislaenude moodustamise kõrghetk | | | 2014. a teine pool | | | | |
| Kolme kuu euribor (keskmine, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Juurdepääs kapitaliturgudele – repotehingud | | JAH – ülempiirita | |
| Juurdepääs kapitaliturule – tagatud / kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata | | JAH – kuni 500 miljonit eurot tehingu kohta | JAH – kuni 1 miljard eurot tehingu kohta | JAH – ülempiirita | |

% aastane kasv

(kui ei ole märgitud teisiti)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulatiivne kasvumäär 2013–2017

Reaalne SKP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominaalne laenukasv Kreekas

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

SKP deflaator

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Kinnisvarahinnad

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Kodumajapidamiste kasutada jääv nominaaltulu

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Erasektori hoiused

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Töötus (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

EKP refinantseerimis-määr (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Viivislaenude moodustamise kõrghetk

2014. a teine pool

Kolme kuu euribor (keskmine, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Juurdepääs kapitaliturgudele – repotehingud

JAH – ülempiirita

Juurdepääs kapitaliturule – tagatud / kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata

JAH – kuni 500 miljonit eurot tehingu kohta

JAH – kuni 1 miljard eurot tehingu kohta

JAH – ülempiirita

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/49

---

KOMISJONI OTSUS (ΕL) 2015/455,

23. juuli 2014,

mis käsitleb riigiabi SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), mida Kreeka andis Piraeuse panga grupile seoses Piraeuse panga rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   PIRAEUSE PANGAGA SEOTUD MENETLUS

| (1) | 19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks Kreeka krediidiasutuste toetamise kava (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi kolme põhimeetme alusel: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (2). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames Piraeuse panga (3). |
| --- | --- |

(1)

19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks Kreeka krediidiasutuste toetamise kava (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi kolme põhimeetme alusel: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (2). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames Piraeuse panga (3).

| (2) | 19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast. |
| --- | --- |

(2)

19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.

| (3) | Kreeka ametiasutused esitasid 23. juulil 2010 komisjonile ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Kreeka ametiasutused esitasid 23. juulil 2010 komisjonile ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32787 (2011/PN).

| (4) | Piraeuse pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt riigigarantiisid ja riigivõlakirju (4). Samuti sai ta riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. |
| --- | --- |

(4)

Piraeuse pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt riigigarantiisid ja riigivõlakirju (4). Samuti sai ta riigi tagatud erakorralist likviidsusabi.

| (5) | 20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga kavandatavas aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 4 700 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”). |
| --- | --- |

(5)

20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga kavandatavas aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 4 700 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).

| (6) | 10. mail 2012 teatasid Kreeka ametiasutused ametlikult komisjonile kohustuse võtmise kinnitusest, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond oli Piraeuse pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34826 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud. |
| --- | --- |

(6)

10. mail 2012 teatasid Kreeka ametiasutused ametlikult komisjonile kohustuse võtmise kinnitusest, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond oli Piraeuse pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34826 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.

| (7) | Komisjon algatas 27. juuli 2012. aasta otsusega esimese ajutise rekapitaliseerimise suhtes ametliku uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (5). |
| --- | --- |

(7)

Komisjon algatas 27. juuli 2012. aasta otsusega esimese ajutise rekapitaliseerimise suhtes ametliku uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (5).

| (8) | 2012. aasta detsembris võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ka kohustuse võtmise kinnituse, milles lubati osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide väljalaskmises kokku kuni 1 082 miljoni euro ulatuses (6). Kreeka ametiasutused teavitasid komisjoni kõnealustest meetmetest 20. detsembril 2012 (7). |
| --- | --- |

(8)

2012. aasta detsembris võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ka kohustuse võtmise kinnituse, milles lubati osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide väljalaskmises kokku kuni 1 082 miljoni euro ulatuses (6). Kreeka ametiasutused teavitasid komisjoni kõnealustest meetmetest 20. detsembril 2012 (7).

| (9) | 2012. aasta septembris teatas Piraeuse pank kavatsusest omandada AS Société Générale’ilt (edaspidi „Société Générale”) selle filiaali Geniki. Septembris ja oktoobris pidas komisjon Geniki omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja Piraeuse panga esindajatega arvukalt telekonverentse ja vahetas e-kirju. |
| --- | --- |

(9)

2012. aasta septembris teatas Piraeuse pank kavatsusest omandada AS Société Générale’ilt (edaspidi „Société Générale”) selle filiaali Geniki. Septembris ja oktoobris pidas komisjon Geniki omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja Piraeuse panga esindajatega arvukalt telekonverentse ja vahetas e-kirju.

| (10) | Piraeuse pank ja Société Générale allkirjastasid 19. oktoobril 2012 aktsiate ostulepingu seoses kogu Société Générale’i osaluse (99,08 %) omandamisega Genikis. |
| --- | --- |

(10)

Piraeuse pank ja Société Générale allkirjastasid 19. oktoobril 2012 aktsiate ostulepingu seoses kogu Société Générale’i osaluse (99,08 %) omandamisega Genikis.

| (11) | Komisjoni talitused saatsid 12. detsembril 2012 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut Geniki omandamise kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni talitused saatsid 12. detsembril 2012 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut Geniki omandamise kohta.

| (12) | 26. veebruaril 2013 teatas Piraeuse pank komisjonile oma kavatsusest omandada Millennium Bank Greece SA (edaspidi „MBG”). Komisjon pidas MBG omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja pangaga mitu telekonverentsi ning vahetas e-kirju. |
| --- | --- |

(12)

26. veebruaril 2013 teatas Piraeuse pank komisjonile oma kavatsusest omandada Millennium Bank Greece SA (edaspidi „MBG”). Komisjon pidas MBG omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja pangaga mitu telekonverentsi ning vahetas e-kirju.

| (13) | Komisjoni talitused saatsid 25. märtsil 2013 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut MBG omandamise kohta. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni talitused saatsid 25. märtsil 2013 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut MBG omandamise kohta.

| (14) | 22. aprillil 2013 teatas Piraeuse pank, et on sõlminud lepingu grupiga Millennium Banco Comercial Portugues (edaspidi „BCP”) seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamisega ning BCP osalemisega Piraeuse panga kapitali eelseisvas suurendamises. |
| --- | --- |

(14)

22. aprillil 2013 teatas Piraeuse pank, et on sõlminud lepingu grupiga Millennium Banco Comercial Portugues (edaspidi „BCP”) seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamisega ning BCP osalemisega Piraeuse panga kapitali eelseisvas suurendamises.

| (15) | Kreeka finantsstabiilsuse fond konverteeris 3. juunil 2013 esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise osaliselt omakapitaliks kogusummas 5 891 miljonit eurot. Ühtlasi eraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale täiendavalt 1 094 miljonit eurot, nagu oli kokku lepitud sel ajal, kui Piraeuse pank omandas suure osa Kreeka Põllumajanduspangast (edaspidi „ATE”) ja kolme Küprose panga Kreeka filiaalid (vt punkt 1.2). Lisaks sellele andsid erainvestorid 1 444 miljonit eurot. Rekapitaliseerimiseks kulutati kokku 8 429 miljonit eurot ja sellele osutatakse kui „2013. aasta kevadisele rekapitaliseerimisele”. |
| --- | --- |

(15)

Kreeka finantsstabiilsuse fond konverteeris 3. juunil 2013 esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise osaliselt omakapitaliks kogusummas 5 891 miljonit eurot. Ühtlasi eraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale täiendavalt 1 094 miljonit eurot, nagu oli kokku lepitud sel ajal, kui Piraeuse pank omandas suure osa Kreeka Põllumajanduspangast (edaspidi „ATE”) ja kolme Küprose panga Kreeka filiaalid (vt punkt 1.2). Lisaks sellele andsid erainvestorid 1 444 miljonit eurot. Rekapitaliseerimiseks kulutati kokku 8 429 miljonit eurot ja sellele osutatakse kui „2013. aasta kevadisele rekapitaliseerimisele”.

| (16) | 19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

(16)

19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta.

| (17) | Piraeuse panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”) esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile 25. juunil 2014. Samal kuupäeval esitasid nad teabe riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kohta. Kreeka ametiasutused märkisid, et nad soovivad jätkata Piraeuse pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riigigarantiide andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist. |
| --- | --- |

(17)

Piraeuse panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”) esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile 25. juunil 2014. Samal kuupäeval esitasid nad teabe riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kohta. Kreeka ametiasutused märkisid, et nad soovivad jätkata Piraeuse pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riigigarantiide andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist.

| (18) | Komisjon pidas haldusmenetluse jooksul Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega mitmeid koosolekuid, telekonverentse ning vahetas e-kirju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon pidas haldusmenetluse jooksul Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega mitmeid koosolekuid, telekonverentse ning vahetas e-kirju.

| (19) | Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles. |
| --- | --- |

(19)

Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles.

1.2.   OMANDATUD ETTEVÕTETEGA SEOTUD MENETLUS

1.2.1.   ATEga seotud menetlus

| (20) | 2011. aasta aprillis andis Kreeka ATE-le 1 445 miljonit eurot (kõnealune summa sisaldas algselt Kreeka rekapitaliseerimiskava raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljonit eurot likviidsustoetust. Komisjon kiitis need ATE ümberkorralduskaval põhinevad meetmed 23. mai 2011. aasta otsusega heaks (edaspidi „ATE ümberkorraldamisotsus”) (8). |
| --- | --- |

(20)

2011. aasta aprillis andis Kreeka ATE-le 1 445 miljonit eurot (kõnealune summa sisaldas algselt Kreeka rekapitaliseerimiskava raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljonit eurot likviidsustoetust. Komisjon kiitis need ATE ümberkorralduskaval põhinevad meetmed 23. mai 2011. aasta otsusega heaks (edaspidi „ATE ümberkorraldamisotsus”) (8).

| (21) | 29. detsembril 2011 võttis Kreeka 290 miljoni euroga osa ATE kapitali eelisostuemissioonist. |
| --- | --- |

(21)

29. detsembril 2011 võttis Kreeka 290 miljoni euroga osa ATE kapitali eelisostuemissioonist.

| (22) | Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ettepanek ATE kriisilahenduseks, kasutades ATE valitud varade ja kohustuste (edaspidi „ATE üleantud tegevus”) ostu- ja ühendamismenetlust, (9) samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus toimuks rämpspanga vahendusel. |
| --- | --- |

(22)

Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ettepanek ATE kriisilahenduseks, kasutades ATE valitud varade ja kohustuste (edaspidi „ATE üleantud tegevus”) ostu- ja ühendamismenetlust, (9) samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus toimuks rämpspanga vahendusel.

| (23) | 2012. aasta juulis teatas pank likvideerimisele kuuluva ATE arvestatava osa omandamisest ühendamise teel. |
| --- | --- |

(23)

2012. aasta juulis teatas pank likvideerimisele kuuluva ATE arvestatava osa omandamisest ühendamise teel.

| (24) | Samal ajal kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond katma Piraeuse panga kapitalivajaduse, mis tulenes omandatud varast. Kreeka keskpank tegi 27. jaanuaril 2013 järelduse, et regulatiivsetel eesmärkidel vajalik kapital seoses ATE tegevuse omandamisega on kuni 570 miljonit eurot ja selle eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fond. |
| --- | --- |

(24)

Samal ajal kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond katma Piraeuse panga kapitalivajaduse, mis tulenes omandatud varast. Kreeka keskpank tegi 27. jaanuaril 2013 järelduse, et regulatiivsetel eesmärkidel vajalik kapital seoses ATE tegevuse omandamisega on kuni 570 miljonit eurot ja selle eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fond.

| (25) | 3. mai 2013. aasta otsuses (10) (edaspidi „ATE likvideerimisotsus”) järeldas komisjon, et ATE tegevuse üleandmise ajal rakendatud toetusmeetmed ei kujuta endast riigiabi Piraeuse pangale, vaid ATE üleantud tegevusele. Ühtlasi leidis komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ka ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada selle pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(25)

3. mai 2013. aasta otsuses (10) (edaspidi „ATE likvideerimisotsus”) järeldas komisjon, et ATE tegevuse üleandmise ajal rakendatud toetusmeetmed ei kujuta endast riigiabi Piraeuse pangale, vaid ATE üleantud tegevusele. Ühtlasi leidis komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ka ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada selle pikaajalise elujõulisuse.

| (26) | 2013. aasta juunis andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames 570 miljonit eurot (11). |
| --- | --- |

(26)

2013. aasta juunis andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames 570 miljonit eurot (11).

1.2.2.   Küprose panga (Bank of Cyprus), Küprose Rahvapanga (Cyprus Popular Bank) ja panga Hellenic Bank (edaspidi „kolm Küprose panka”) Kreekat hõlmava tegevusega seotud menetlus

| (27) | Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist (12) jõudsid Küprose ametiasutused, Euroopa Liit, Rahvusvaheline Valuutafond (edaspidi „IMF”) ja Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) poliitilise kokkuleppeni edasise makromajandusliku kohandamisprogrammi aluspõhimõtetes. Eelkõige lepiti muu hulgas kokku, et kolme Küprose panga Kreekat hõlmav tegevus antakse üle Kreeka pangale. |
| --- | --- |

(27)

Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist (12) jõudsid Küprose ametiasutused, Euroopa Liit, Rahvusvaheline Valuutafond (edaspidi „IMF”) ja Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) poliitilise kokkuleppeni edasise makromajandusliku kohandamisprogrammi aluspõhimõtetes. Eelkõige lepiti muu hulgas kokku, et kolme Küprose panga Kreekat hõlmav tegevus antakse üle Kreeka pangale.

| (28) | Piraeuse pank ja muud Kreeka pangad avaldasid soovi omandada kolme Küprose panga tegevus Kreekas. |
| --- | --- |

(28)

Piraeuse pank ja muud Kreeka pangad avaldasid soovi omandada kolme Küprose panga tegevus Kreekas.

| (29) | 22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku pakkumise tegemiseks kolme Küprose panga Kreeka filiaalide, hoiuste ja laenude omandamiseks. Piraeuse panga pakkumine sõltus Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis andis pangale omakapitali toetust omandatud ettevõtte omakapitali eest makstud hinnaga võrdses ulatuses. |
| --- | --- |

(29)

22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku pakkumise tegemiseks kolme Küprose panga Kreeka filiaalide, hoiuste ja laenude omandamiseks. Piraeuse panga pakkumine sõltus Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis andis pangale omakapitali toetust omandatud ettevõtte omakapitali eest makstud hinnaga võrdses ulatuses.

| (30) | Kreeka ametiasutused ja Kreeka finantsstabiilsuse fond hoidsid komisjoni talitusi pidevalt kursis niihästi protsessi käigu kui ka omandamistehingu tingimustega. |
| --- | --- |

(30)

Kreeka ametiasutused ja Kreeka finantsstabiilsuse fond hoidsid komisjoni talitusi pidevalt kursis niihästi protsessi käigu kui ka omandamistehingu tingimustega.

| (31) | 26. märtsil 2013 allkirjastas Piraeuse pank kõigi kolme Küprose pangaga müügi- ja üleandmislepingu seoses nende Kreekat hõlmava tegevusega (hoiused, laenud ja filiaalide võrgustik). |
| --- | --- |

(31)

26. märtsil 2013 allkirjastas Piraeuse pank kõigi kolme Küprose pangaga müügi- ja üleandmislepingu seoses nende Kreekat hõlmava tegevusega (hoiused, laenud ja filiaalide võrgustik).

| (32) | Vastavalt 2013. aasta märtsis sõlmitud kokkuleppele suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga kapitali 524 miljoni euro võrra, (13) et täita kõnealuse vara omandamisest tekkinud kapitalivajadust. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt 2013. aasta märtsis sõlmitud kokkuleppele suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga kapitali 524 miljoni euro võrra, (13) et täita kõnealuse vara omandamisest tekkinud kapitalivajadust.

2.   KIRJELDUS

2.1.   PIRAEUSE PANK JA SELLE RASKUSED

2.1.1.   Kreeka pangandussektori üldine taust

| (33) | Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP”) langes 2008.–2012. aastal 20 %, nagu selgub tabelist 1. Selle tulemusel seisid Kreeka pangad peagi silmitsi kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude makseviivituse kiiresti kasvava määraga (14). See mõjus kahjulikult Kreeka pankade varade tootlusele ja suurendas kapitalivajadust.

  Tabel 1


  Kreeka SKP reaalkasv 2008–2013












  Kreeka | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Allikas: | Eurostat, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP”) langes 2008.–2012. aastal 20 %, nagu selgub tabelist 1. Selle tulemusel seisid Kreeka pangad peagi silmitsi kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude makseviivituse kiiresti kasvava määraga (14). See mõjus kahjulikult Kreeka pankade varade tootlusele ja suurendas kapitalivajadust.

Tabel 1

Kreeka SKP reaalkasv 2008–2013

Kreeka

2008

2009

2010

2011

2012

2013

SKP reaalkasv, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Allikas:

Eurostat, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina (edaspidi „erasektori kaasamise programm”). Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames Kreeka valitsus pakkus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele vastutasuks kehtivate Kreeka riigivõlakirjade eest uusi väärtpabereid, sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori kaasamise programmi võlakirju, nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (15). Kreeka ametiasutused kuulutasid selle võlakirjade vahetustehingu tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa suuri kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajaduse, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse. Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade erasektori kaasamise programmi tõttu kantud kogukahjumist.

  Tabel 2


  Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (mln eurodes)














  Pangad | Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma | Riigiga seotud laenude nominaalsumma | Nominaalsumma kokku | Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest | Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest | Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) | Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/esimese taseme omavahendid (%) | Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/koguvara (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| ATE | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| Geniki | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Allikas: | Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14. |

(34)

Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina (edaspidi „erasektori kaasamise programm”). Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames Kreeka valitsus pakkus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele vastutasuks kehtivate Kreeka riigivõlakirjade eest uusi väärtpabereid, sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori kaasamise programmi võlakirju, nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (15). Kreeka ametiasutused kuulutasid selle võlakirjade vahetustehingu tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa suuri kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajaduse, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse. Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade erasektori kaasamise programmi tõttu kantud kogukahjumist.

Tabel 2

Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (mln eurodes)

Pangad

Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma

Riigiga seotud laenude nominaalsumma

Nominaalsumma kokku

Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest

Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest

Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)

Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/esimese taseme omavahendid (%)

Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/koguvara (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

ATE

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

Geniki

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Allikas:

Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.

| (35) | Kuna Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes märkimisväärsed kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, IMFi ja EKP sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid kõnealuse programmi raames rahastatavad pankade rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud kokku 50 miljardit eurot (17). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga poolt 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini läbi viidud stressitest (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (18). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest 2012. aasta stressitesti tulemuste põhjal.

  Tabel 3


  2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes)














  Pangad | Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2011. a dets.) | Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets.) | Erasektori kaasamise programmi eraldised (2011. a juuni) | Kumulatiivse brutokahjumi prognoos krediidiriski põhjal | Laenukahjumi reservid (2011. a dets.) | Sisemine kapitalitootlus | Eesmärgiks seatud esimese taseme omavahendid (2014. a dets.) | Kapitalivajadused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| ATE | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| Geniki | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Allikas: | Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8. |

(35)

Kuna Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes märkimisväärsed kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, IMFi ja EKP sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid kõnealuse programmi raames rahastatavad pankade rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud kokku 50 miljardit eurot (17). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga poolt 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini läbi viidud stressitest (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (18). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest 2012. aasta stressitesti tulemuste põhjal.

Tabel 3

2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes)

Pangad

Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2011. a dets.)

Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets.)

Erasektori kaasamise programmi eraldised (2011. a juuni)

Kumulatiivse brutokahjumi prognoos krediidiriski põhjal

Laenukahjumi reservid (2011. a dets.)

Sisemine kapitalitootlus

Eesmärgiks seatud esimese taseme omavahendid (2014. a dets.)

Kapitalivajadused

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

ATE

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

Geniki

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Allikas:

Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.

| (36) | 2012. aasta märtsi Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali hankimise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse seega maksumaksjate koormust (19). Kreeka keskpank leidis, et üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank (National Bank of Greece), Piraeuse pank ja Alpha Bank) esitasid elujõulise kava kapitali suurendamiseks (20). Nimetatud pangad said 2012. aasta mais Kreeka finantsstabiilsuse fondist esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(36)

2012. aasta märtsi Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali hankimise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse seega maksumaksjate koormust (19). Kreeka keskpank leidis, et üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank (National Bank of Greece), Piraeuse pank ja Alpha Bank) esitasid elujõulise kava kapitali suurendamiseks (20). Nimetatud pangad said 2012. aasta mais Kreeka finantsstabiilsuse fondist esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks.

| (37) | Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tõstma intressimäära. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ja sattusid täielikult sõltuvusse rahastamisest eurosüsteemi vahendite kaudu, (21) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast. |
| --- | --- |

(37)

Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tõstma intressimäära. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ja sattusid täielikult sõltuvusse rahastamisest eurosüsteemi vahendite kaudu, (21) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.

| (38) | 3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames investoritele antud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (22). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas nende bilansis välja edasised kahjumid, kuna suurem osa erasektori kaasamise programmi käigus uute Kreeka võlakirjade põhjal kirjendatud arvestuslikust kahjumist (st erinevusest turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja pöördumatuks (23). |
| --- | --- |

(38)

3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames investoritele antud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (22). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas nende bilansis välja edasised kahjumid, kuna suurem osa erasektori kaasamise programmi käigus uute Kreeka võlakirjade põhjal kirjendatud arvestuslikust kahjumist (st erinevusest turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja pöördumatuks (23).

| (39) | 2012. aasta detsembris said neli suurimat Kreeka panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist vahendid teiseks ajutiseks rekapitaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(39)

2012. aasta detsembris said neli suurimat Kreeka panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist vahendid teiseks ajutiseks rekapitaliseerimiseks.

| (40) | 2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures Kreeka finantsstabiilsuse fondile kuulus üle 80 % kõigi nelja panga aktsiakapitalist. Nendes pankades, kes suutsid kaasata eelnevalt kindlaks määratud hulga erakapitali (Piraeuse pank, Alpha Bank ja Kreeka rahvuspank), sai Kreeka finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestorid said Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiate ostutähed. |
| --- | --- |

(40)

2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures Kreeka finantsstabiilsuse fondile kuulus üle 80 % kõigi nelja panga aktsiakapitalist. Nendes pankades, kes suutsid kaasata eelnevalt kindlaks määratud hulga erakapitali (Piraeuse pank, Alpha Bank ja Kreeka rahvuspank), sai Kreeka finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestorid said Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiate ostutähed.

| (41) | 2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide ning ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Tehtud analüüsi põhjal esitati krediidikahju prognoos kahe makromajandusliku stsenaariumi, baasstsenaariumi ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil. |
| --- | --- |

(41)

2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide ning ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Tehtud analüüsi põhjal esitati krediidikahju prognoos kahe makromajandusliku stsenaariumi, baasstsenaariumi ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.

| (42) | Tuginedes hinnangule, mille nõustaja andis kriisikahju prognoosidele, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”) Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevuse hindamiseks nii baasstsenaariumi kui ka ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Kapitalivajaduste hindamise viis Kreeka keskpank läbi teise nõustaja tehnilise abiga. |
| --- | --- |

(42)

Tuginedes hinnangule, mille nõustaja andis kriisikahju prognoosidele, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”) Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevuse hindamiseks nii baasstsenaariumi kui ka ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Kapitalivajaduste hindamise viis Kreeka keskpank läbi teise nõustaja tehnilise abiga.

| (43) | 2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (24) Kreeka riski ja välismaise riski kohta konsolideeritud alusel, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.

  Tabel 4


  2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes)













  Pangad | Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2013. a juuni) (1) | Laenukahjumi reservid (2013. a juuni) (2) | Krediidikahju prognoos, Kreeka risk (3) | Krediidikahju prognoos, välismaine risk 1 (25) (4) | Sisemine kapitalitootlus (5) | Esimese taseme omavahendite määr stressitesti põhjal (2016. a dets.) (6) | Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (24) Kreeka riski ja välismaise riski kohta konsolideeritud alusel, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.

Tabel 4

2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes)

Pangad

Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2013. a juuni) (1)

Laenukahjumi reservid (2013. a juuni) (2)

Krediidikahju prognoos, Kreeka risk (3)

Krediidikahju prognoos, välismaine risk 1 (25) (4)

Sisemine kapitalitootlus (5)

Esimese taseme omavahendite määr stressitesti põhjal (2016. a dets.) (6)

Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | 6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused. |
| --- | --- |

(44)

6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.

| (45) | Ajavahemikul 2014. aasta märtsi lõpust mai alguseni jätkasid pangad kapitali suurendamist. |
| --- | --- |

(45)

Ajavahemikul 2014. aasta märtsi lõpust mai alguseni jätkasid pangad kapitali suurendamist.

2.1.2.   Abisaaja

| (46) | Piraeuse pank osutab rahvusvahelisi pangateenuseid põhiliselt Kreekas ning Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopas (Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania, Ukraina ja Küpros), aga ka Egiptuses. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Piraeuse pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, riigikassaga seotud ja investeerimispanganduse turul. Piraeuse pank on registreeritud Kreekas ja selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 2012. aasta 30. detsembri seisuga töötas pangas kokku 18 597 inimest (28). |
| --- | --- |

(46)

Piraeuse pank osutab rahvusvahelisi pangateenuseid põhiliselt Kreekas ning Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopas (Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania, Ukraina ja Küpros), aga ka Egiptuses. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Piraeuse pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, riigikassaga seotud ja investeerimispanganduse turul. Piraeuse pank on registreeritud Kreekas ja selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 2012. aasta 30. detsembri seisuga töötas pangas kokku 18 597 inimest (28).

| (47) | Piraeuse pank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nimiväärtusega 7,7 miljardit eurot. Piraeuse panga erasektori kaasamise programmiga seotud kulud kokku olid 5 911 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kajastati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodel (29). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Piraeuse pank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum. |
| --- | --- |

(47)

Piraeuse pank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nimiväärtusega 7,7 miljardit eurot. Piraeuse panga erasektori kaasamise programmiga seotud kulud kokku olid 5 911 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kajastati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodel (29). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Piraeuse pank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.

| (48) | Tabelis 5 on esitatud Piraeuse panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).

  Tabel 5


  Piraeuse panga põhiandmed aastatel 2010, 2011, 2012 ja 2013










  Kasum ja kahjum
  (mln eurot) | 2010 | 2011 | 2012 (30) | 2013 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netointressitulu | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Tegevustulu kokku | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Tegevuskulud kokku | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Maksueelne tulu | 625 | 405 | 989 | 525 |
| Väärtuse langusest tingitud kahjumid seoses krediidiriski katmisega | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| Kreeka riigivõlakirjade ja erasektori kaasamise programmist toetatavate laenude väärtuse langusest tekkinud kahjumid | | (5 911) | | |
| Negatiivne firmaväärtus | | | 351 | 3 810 |
| Puhaskasum/-kahjum | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Valikulised koguselised näitajad
  (mln eurot) | 31. detsember 2010 | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2012 (31) | 31. detsember 2013 (32) |
| Laenude netosumma ja ettemaksed klientidele kokku
  (neto) | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Hoiused | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Koguvarad | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Omakapital kokku (30) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

Tabelis 5 on esitatud Piraeuse panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).

Tabel 5

Piraeuse panga põhiandmed aastatel 2010, 2011, 2012 ja 2013

Kasum ja kahjum

(mln eurot)

2010

2011

2012 (30)

2013 (31)

Netointressitulu

1 207

1 194

1 047

1 664

Tegevustulu kokku

1 510

1 245

1 921

2 205

Tegevuskulud kokku

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Maksueelne tulu

625

405

989

525

Väärtuse langusest tingitud kahjumid seoses krediidiriski katmisega

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

Kreeka riigivõlakirjade ja erasektori kaasamise programmist toetatavate laenude väärtuse langusest tekkinud kahjumid

(5 911)

Negatiivne firmaväärtus

351

3 810

Puhaskasum/-kahjum

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Valikulised koguselised näitajad

(mln eurot)

31. detsember 2010

31. detsember 2011

31. detsember 2012 (31)

31. detsember 2013 (32)

Laenude netosumma ja ettemaksed klientidele kokku

(neto)

40 150

35 634

44 613

62 366

Hoiused

29 475

21 796

36 971

54 279

Koguvarad

57 561

49 352

70 408

92 010

Omakapital kokku (30)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | Tabeli 5 põhjal selgub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 911 miljonit eurot) (33) kandis Piraeuse pank 2012. aasta keskpaigani kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Hoiuste väljavool kahjustas tugevalt Piraeuse panga likviidsuspositsiooni. Olukord paranes mõnevõrra pärast seda, kui Piraeuse pank hakkas 2012. aasta juulis tegema omandamistehinguid. |
| --- | --- |

(49)

Tabeli 5 põhjal selgub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 911 miljonit eurot) (33) kandis Piraeuse pank 2012. aasta keskpaigani kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Hoiuste väljavool kahjustas tugevalt Piraeuse panga likviidsuspositsiooni. Olukord paranes mõnevõrra pärast seda, kui Piraeuse pank hakkas 2012. aasta juulis tegema omandamistehinguid.

| (50) | Kreeka keskpank hindas 2013. aasta stressitesti alusel, et Piraeuse panga baasstsenaariumile vastavad kapitalivajadused on 465 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(50)

Kreeka keskpank hindas 2013. aasta stressitesti alusel, et Piraeuse panga baasstsenaariumile vastavad kapitalivajadused on 465 miljonit eurot.

| (51) | 2014. aasta märtsis suurendas Piraeuse pank kapitali veel 1 752 miljoni euro võrra, et katta põhjenduses 50 nimetatud kapitalivajadused ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiatega tasuda 940 miljonit eurot (34). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis, ei võtnud Kreeka finantsstabiilsuse fond endale Piraeuse panga ees kohustust kapitali suurendamise raames kapitali eraldamiseks, kui erasektori nõudlus peaks jääma ebapiisavaks. Kapitali suurendamine saavutati eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse aktsionäride eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Aktsiate märkimishinnaks määrati 1,7 eurot aktsia kohta. |
| --- | --- |

(51)

2014. aasta märtsis suurendas Piraeuse pank kapitali veel 1 752 miljoni euro võrra, et katta põhjenduses 50 nimetatud kapitalivajadused ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiatega tasuda 940 miljonit eurot (34). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis, ei võtnud Kreeka finantsstabiilsuse fond endale Piraeuse panga ees kohustust kapitali suurendamise raames kapitali eraldamiseks, kui erasektori nõudlus peaks jääma ebapiisavaks. Kapitali suurendamine saavutati eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse aktsionäride eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Aktsiate märkimishinnaks määrati 1,7 eurot aktsia kohta.

| (52) | Kapitali suurendamise järel teatas Piraeuse pank 22. mail 2014, et ta ostis eelisaktsiaid Kreeka riigilt tagasi kogusummas 750 miljonit eurot (35). |
| --- | --- |

(52)

Kapitali suurendamise järel teatas Piraeuse pank 22. mail 2014, et ta ostis eelisaktsiaid Kreeka riigilt tagasi kogusummas 750 miljonit eurot (35).

2.2.   PIRAEUSE PANGA POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE

2.2.1.   ATE omandamine

| (53) | Kreeka asutas ATE 1929. aastal mittetulundusühinguna. 1990ndate aastate alguseni oli ATE spetsialiseerunud finantsasutus, mis toetas Kreeka riigi nimel põllumajandussektori arengut. 2000. aasta detsembris noteeriti äriühing Ateena börsil. 14. novembril 2011 oli Kreeka 89,9 % suuruse osalusega ATE peamine aktsionär. |
| --- | --- |

(53)

Kreeka asutas ATE 1929. aastal mittetulundusühinguna. 1990ndate aastate alguseni oli ATE spetsialiseerunud finantsasutus, mis toetas Kreeka riigi nimel põllumajandussektori arengut. 2000. aasta detsembris noteeriti äriühing Ateena börsil. 14. novembril 2011 oli Kreeka 89,9 % suuruse osalusega ATE peamine aktsionär.

| (54) | ATE tegutses kõigis pangandusvaldkondades, tegeledes niihästi jae- kui ka äripangandusega, pakkus finantsteenuseid, nagu kindlustus ja liising, ning soetas märkimisväärse osaluse finantssektorivälistes äriühingutes, sealhulgas suhkru- ja piimatööstuses. |
| --- | --- |

(54)

ATE tegutses kõigis pangandusvaldkondades, tegeledes niihästi jae- kui ka äripangandusega, pakkus finantsteenuseid, nagu kindlustus ja liising, ning soetas märkimisväärse osaluse finantssektorivälistes äriühingutes, sealhulgas suhkru- ja piimatööstuses.

| (55) | 2012. aasta juulis pakkus ATE teenuseid 468 filiaalist koosneva võrgustiku kaudu ning andis tööd 5 024 inimesele. Hoiuste kogusumma oli 2012. aasta juuli seisuga 14,9 miljardit eurot 21,8 miljardi euro suuruste koguvarade kohta (36). |
| --- | --- |

(55)

2012. aasta juulis pakkus ATE teenuseid 468 filiaalist koosneva võrgustiku kaudu ning andis tööd 5 024 inimesele. Hoiuste kogusumma oli 2012. aasta juuli seisuga 14,9 miljardit eurot 21,8 miljardi euro suuruste koguvarade kohta (36).

| (56) | 2006. aastast alates pakkus ATE teenuseid ka Kreekast väljaspool, omades 74 % osalust ATE Bank Romanias ning 20,3 % osalust lihtaktsiakapitalis ja 25 % osalust eelisaktsiakapitalis AIKBanka Serbias. |
| --- | --- |

(56)

2006. aastast alates pakkus ATE teenuseid ka Kreekast väljaspool, omades 74 % osalust ATE Bank Romanias ning 20,3 % osalust lihtaktsiakapitalis ja 25 % osalust eelisaktsiakapitalis AIKBanka Serbias.

| (57) | ATE raskused tekkisid enne Kreeka võlakriisi eelkõige ebakvaliteetse vara ja väärtuse langusele eelnenud traditsiooniliselt madala kasumlikkuse tõttu. Lisaks mõjutas Kreeka võlakriis kõiki Kreeka panku, sealhulgas ATE panka, kahel viisil i) Kreeka juurdepääsu kadumine rahvusvahelistele võlaturgudele mõjutas rängalt Kreeka pankade likviidsuspositsiooni ja ii) vara kvaliteet langes ja suurendas väärtuse langust. |
| --- | --- |

(57)

ATE raskused tekkisid enne Kreeka võlakriisi eelkõige ebakvaliteetse vara ja väärtuse langusele eelnenud traditsiooniliselt madala kasumlikkuse tõttu. Lisaks mõjutas Kreeka võlakriis kõiki Kreeka panku, sealhulgas ATE panka, kahel viisil i) Kreeka juurdepääsu kadumine rahvusvahelistele võlaturgudele mõjutas rängalt Kreeka pankade likviidsuspositsiooni ja ii) vara kvaliteet langes ja suurendas väärtuse langust.

| (58) | 2011. aasta aprillis eraldas Kreeka ATEle 1 445 miljonit eurot (sealhulgas algselt Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljoni euro suuruses summas likviidsustoetust. Komisjon kiitis need meetmed ATE ümberkorraldamisotsusega heaks. |
| --- | --- |

(58)

2011. aasta aprillis eraldas Kreeka ATEle 1 445 miljonit eurot (sealhulgas algselt Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljoni euro suuruses summas likviidsustoetust. Komisjon kiitis need meetmed ATE ümberkorraldamisotsusega heaks.

| (59) | Sellele vaatamata halvenes ATE kapitaliga varustatus 2011. aasta teisel poolel, eelkõige erasektori kaasamise programmis osalemise tõttu. Vastavalt tabelile 2 olid ATE erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 4 329 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati ATE üleantud tegevuse kapitalivajadusteks 4 920 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(59)

Sellele vaatamata halvenes ATE kapitaliga varustatus 2011. aasta teisel poolel, eelkõige erasektori kaasamise programmis osalemise tõttu. Vastavalt tabelile 2 olid ATE erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 4 329 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati ATE üleantud tegevuse kapitalivajadusteks 4 920 miljonit eurot.

| (60) | Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ATE kriisilahenduse ettepanek, kasutades ATE üleantud tegevuse suhtes ostu- ja ühendamismenetlust, samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus pidi toimuma rämpspanga vahendusel. Piraeuse pank ja teine suur Kreeka pank esitasid Kreeka finantsstabiilsuse fondile mittesiduva pakkumise. 26. juulil 2012 kiitis Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhatus Piraeuse panga pakkumise heaks. |
| --- | --- |

(60)

Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ATE kriisilahenduse ettepanek, kasutades ATE üleantud tegevuse suhtes ostu- ja ühendamismenetlust, samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus pidi toimuma rämpspanga vahendusel. Piraeuse pank ja teine suur Kreeka pank esitasid Kreeka finantsstabiilsuse fondile mittesiduva pakkumise. 26. juulil 2012 kiitis Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhatus Piraeuse panga pakkumise heaks.

| (61) | 27. juulil 2012 alustas Kreeka keskpank ATE tegevuse üleandmist Piraeuse pangale (37). |
| --- | --- |

(61)

27. juulil 2012 alustas Kreeka keskpank ATE tegevuse üleandmist Piraeuse pangale (37).

| (62) | Kuna ATE üleantud tegevusega seotud õiglases väärtuses vara oli väiksem kui kohustused, pidi Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas Kreeka keskpanga 28. jaanuari 2013. aasta otsusega korvama vahe üleantud varade ja kohustuste vahel, st katma rahastamispuudujäägi. Auditeeritud andmetele tuginedes leidis Kreeka pank, et rahastamispuudujääk on 7 471 miljonit eurot ja Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale 7 471 miljoni euro väärtuses Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju (edaspidi „EFSFi võlakirjad”). |
| --- | --- |

(62)

Kuna ATE üleantud tegevusega seotud õiglases väärtuses vara oli väiksem kui kohustused, pidi Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas Kreeka keskpanga 28. jaanuari 2013. aasta otsusega korvama vahe üleantud varade ja kohustuste vahel, st katma rahastamispuudujäägi. Auditeeritud andmetele tuginedes leidis Kreeka pank, et rahastamispuudujääk on 7 471 miljonit eurot ja Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale 7 471 miljoni euro väärtuses Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju (edaspidi „EFSFi võlakirjad”).

| (63) | Lisaks sellele kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldama Piraeuse pangale kapitali, et ATE üleantud tegevus kuni 9 % ulatuses kapitaliseerida. Algselt hinnati summa suuruseks 500 miljonit eurot, kuid lõppsumma suuruseks määrati 570 miljonit eurot. Fond eraldas pangale lõppsumma 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames lihtaktsiate vastu. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks sellele kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldama Piraeuse pangale kapitali, et ATE üleantud tegevus kuni 9 % ulatuses kapitaliseerida. Algselt hinnati summa suuruseks 500 miljonit eurot, kuid lõppsumma suuruseks määrati 570 miljonit eurot. Fond eraldas pangale lõppsumma 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames lihtaktsiate vastu.

| (64) | Piraeuse pank omandas ATE üleantud tegevuse hinnaga 95 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(64)

Piraeuse pank omandas ATE üleantud tegevuse hinnaga 95 miljonit eurot.

2.2.2.   Geniki omandamine

| (65) | Geniki asutati 1937. aastal. Geniki osutas finantsteenuseid jaepanganduses, äripanganduses ja kapitaliturul. 2004. aastal omandas Société Générale enamusosaluse Geniki aktsiakapitalis. Genikil oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga 104 filiaali ja 1 391 töötajat (38). Geniki koguvarad olid 2,6 miljardit eurot, laenude netosumma kokku 1,9 miljardit eurot ja hoiused ligikaudu 2 miljardit eurot (39). |
| --- | --- |

(65)

Geniki asutati 1937. aastal. Geniki osutas finantsteenuseid jaepanganduses, äripanganduses ja kapitaliturul. 2004. aastal omandas Société Générale enamusosaluse Geniki aktsiakapitalis. Genikil oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga 104 filiaali ja 1 391 töötajat (38). Geniki koguvarad olid 2,6 miljardit eurot, laenude netosumma kokku 1,9 miljardit eurot ja hoiused ligikaudu 2 miljardit eurot (39).

| (66) | Pangandussektori tulemuslikkust mõjutas äärmiselt negatiivselt Kreeka võlakriis. Lisaks viis Kreeka pankade osalemine erasektori kaasamise programmis nende kapitaliga varustatuse kiire halvenemiseni. Vastavalt tabelile 2 olid Geniki erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 292 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati Geniki kapitalivajaduste suuruseks 281 miljonit eurot ning selle arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga korraldatud stressitest. |
| --- | --- |

(66)

Pangandussektori tulemuslikkust mõjutas äärmiselt negatiivselt Kreeka võlakriis. Lisaks viis Kreeka pankade osalemine erasektori kaasamise programmis nende kapitaliga varustatuse kiire halvenemiseni. Vastavalt tabelile 2 olid Geniki erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 292 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati Geniki kapitalivajaduste suuruseks 281 miljonit eurot ning selle arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga korraldatud stressitest.

| (67) | 2012. aasta juunis pöördus Société Générale nelja suurema Kreeka panga poole sooviga müüa Geniki. Piraeuse pank oli ainsana Geniki omandamisest huvitatud. |
| --- | --- |

(67)

2012. aasta juunis pöördus Société Générale nelja suurema Kreeka panga poole sooviga müüa Geniki. Piraeuse pank oli ainsana Geniki omandamisest huvitatud.

| (68) | Société Générale’i ja Piraeuse panga vahel toimunud Geniki müügiläbirääkimistes jõuti 19. oktoobril 2012 ametliku kokkuleppeni, mille kohaselt i) Société Générale müüb ja Piraeuse pank ostab Société Générale’ile Genikis kuuluva 99,08 % suuruse osaluse, ja ii) Société Générale loovutab ja annab üle ning Piraeuse pank omandab 100 % Société Générale’i sõlmitud ja edaspidi sõlmitavatest Geniki aktsiakapitali ettemaksetest. Société Générale nõustus lõpuks tegema Genikile ligikaudu 290 miljoni euro suuruse ettemakse ja märkima Piraeuse panga emiteeritud võlakirju ligi 170 miljoni euro suurusele summale. Piraeuse pank omandas seejärel Geniki 1 miljoni euro eest. |
| --- | --- |

(68)

Société Générale’i ja Piraeuse panga vahel toimunud Geniki müügiläbirääkimistes jõuti 19. oktoobril 2012 ametliku kokkuleppeni, mille kohaselt i) Société Générale müüb ja Piraeuse pank ostab Société Générale’ile Genikis kuuluva 99,08 % suuruse osaluse, ja ii) Société Générale loovutab ja annab üle ning Piraeuse pank omandab 100 % Société Générale’i sõlmitud ja edaspidi sõlmitavatest Geniki aktsiakapitali ettemaksetest. Société Générale nõustus lõpuks tegema Genikile ligikaudu 290 miljoni euro suuruse ettemakse ja märkima Piraeuse panga emiteeritud võlakirju ligi 170 miljoni euro suurusele summale. Piraeuse pank omandas seejärel Geniki 1 miljoni euro eest.

| (69) | 14. detsembril 2012 teatas Piraeuse pank, et Société Générale’ile Genikis kuulunud osaluse omandamine on lõpule viidud. |
| --- | --- |

(69)

14. detsembril 2012 teatas Piraeuse pank, et Société Générale’ile Genikis kuulunud osaluse omandamine on lõpule viidud.

2.2.3.   Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamine

| (70) | Küprose pank, Küprose Rahvapank ja pank Hellenic Bank olid asutatud vastavalt aastatel 1899, 1901 ja 1976. |
| --- | --- |

(70)

Küprose pank, Küprose Rahvapank ja pank Hellenic Bank olid asutatud vastavalt aastatel 1899, 1901 ja 1976.

| (71) | Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist jõudsid Euroopa Liit, IMF ja EKP Küprose päästekava peamiste parameetrite suhtes kokkuleppele. Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu (The Hellenic Systemic Stability Board) esitas ühehäälselt ettepaneku kanda kolme Küprose panga Kreeka filiaalide vara ja kohustused üle olemasolevale Kreeka pangale. Eelkõige kinnitas Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu, et „[...] (40) kokkulepe annab [kolme Küprose panga] Kreeka filiaalide hoiustajatele täieliku tagatise, kaitseb Kreeka avalikku huvi ja finantsstabiilsust ning ei suurenda Kreeka avaliku sektori võlakoormust”. |
| --- | --- |

(71)

Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist jõudsid Euroopa Liit, IMF ja EKP Küprose päästekava peamiste parameetrite suhtes kokkuleppele. Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu (The Hellenic Systemic Stability Board) esitas ühehäälselt ettepaneku kanda kolme Küprose panga Kreeka filiaalide vara ja kohustused üle olemasolevale Kreeka pangale. Eelkõige kinnitas Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu, et „[...] (40) kokkulepe annab [kolme Küprose panga] Kreeka filiaalide hoiustajatele täieliku tagatise, kaitseb Kreeka avalikku huvi ja finantsstabiilsust ning ei suurenda Kreeka avaliku sektori võlakoormust”.

| (72) | Kreeka keskpangale tehti ülesandeks uurida Kreeka pankade võimalikku huvi ning sellega seoses esitati osalemiskutse. Kreeka finantsstabiilsuse fond nõustus katma kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamisest tulenevad (omandaja) kapitalivajadused. |
| --- | --- |

(72)

Kreeka keskpangale tehti ülesandeks uurida Kreeka pankade võimalikku huvi ning sellega seoses esitati osalemiskutse. Kreeka finantsstabiilsuse fond nõustus katma kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamisest tulenevad (omandaja) kapitalivajadused.

| (73) | Tabelis 6 on esitatud kokkuvõte kolme Küprose panga varadest ja kohustustest, mis kanti üle Piraeuse pangale (edaspidi „Küprose üleantud tegevus”).

  Tabel 6


  Kolme Küprose panga üleantud tegevus | Üleantud tegevus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kõik Kreeka laenud, sealhulgas liising ja faktooring |
| Kreekast pärit ja seal hallatavad laevanduse rahastamiseks antud laenud ja muud laenud |
| Põhivarad (välja arvatud edasilükkunud tulumaksu vara) |
| Kohustused | Kõik kolme Küprose panga Kreekas kogutud hoiused |
| Allikas: | „Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks” (Küprose pankade Kreeka vara eraldamine ja müümine), tingimusi käsitlev kokkulepe, 10. aprill 2013. |

(73)

Tabelis 6 on esitatud kokkuvõte kolme Küprose panga varadest ja kohustustest, mis kanti üle Piraeuse pangale (edaspidi „Küprose üleantud tegevus”).

Tabel 6

Kolme Küprose panga üleantud tegevus

Üleantud tegevus

Varad

Kõik Kreeka laenud, sealhulgas liising ja faktooring

Kreekast pärit ja seal hallatavad laevanduse rahastamiseks antud laenud ja muud laenud

Põhivarad (välja arvatud edasilükkunud tulumaksu vara)

Kohustused

Kõik kolme Küprose panga Kreekas kogutud hoiused

Allikas:

„Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks” (Küprose pankade Kreeka vara eraldamine ja müümine), tingimusi käsitlev kokkulepe, 10. aprill 2013.

| (74) | Piraeuse pangale üle kantud varade väärtus oli ligikaudu 18,9 miljardit eurot ja kohustuste summa umbes 15 miljardit eurot. Tehingupooled nõustusid siiski võtma arvesse kahjusummat, mida prognoositi Küprose pankade PIMCO koostatud aruandes ebasoodsa stsenaariumi kohaselt (41). Vastavalt PIMCO aruandele oli pangale üle kantavate varade väärtus ligi 16,5 miljardit eurot. Üle kantud kohustuste summa oli umbes 14,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(74)

Piraeuse pangale üle kantud varade väärtus oli ligikaudu 18,9 miljardit eurot ja kohustuste summa umbes 15 miljardit eurot. Tehingupooled nõustusid siiski võtma arvesse kahjusummat, mida prognoositi Küprose pankade PIMCO koostatud aruandes ebasoodsa stsenaariumi kohaselt (41). Vastavalt PIMCO aruandele oli pangale üle kantavate varade väärtus ligi 16,5 miljardit eurot. Üle kantud kohustuste summa oli umbes 14,5 miljardit eurot.

| (75) | 21. ja 22. märtsil 2013 esitasid mittesiduva pakkumise ainult kolm panka, sealhulgas Piraeuse pank. |
| --- | --- |

(75)

21. ja 22. märtsil 2013 esitasid mittesiduva pakkumise ainult kolm panka, sealhulgas Piraeuse pank.

| (76) | 22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamiseks. Kogu tasu, mille Piraeuse pank maksis Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, oli 524 miljonit eurot. Eelkõige lepiti kokku, et Piraeuse pank maksab 237 miljonit eurot Küprose panga üleantud tegevuse omandamise eest, 258 miljonit eurot Küprose Rahvapanga üleantud tegevuse omandamise eest ja 29 miljonit eurot panga Hellenic Bank üleantud tegevuse omandamise eest. |
| --- | --- |

(76)

22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamiseks. Kogu tasu, mille Piraeuse pank maksis Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, oli 524 miljonit eurot. Eelkõige lepiti kokku, et Piraeuse pank maksab 237 miljonit eurot Küprose panga üleantud tegevuse omandamise eest, 258 miljonit eurot Küprose Rahvapanga üleantud tegevuse omandamise eest ja 29 miljonit eurot panga Hellenic Bank üleantud tegevuse omandamise eest.

| (77) | 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (42) võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aasta juunis Piraeuse pangale panga makstud hinna katteks 524 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. |
| --- | --- |

(77)

2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (42) võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aasta juunis Piraeuse pangale panga makstud hinna katteks 524 miljoni euro suuruse kapitalisüsti.

2.2.4.   MBG omandamine

| (78) | MBG asutati 2000. aastal. 31. detsembri 2012. aasta seisuga hõlmas MBG 119 filiaali ja 1 174 töötajat (43). |
| --- | --- |

(78)

MBG asutati 2000. aastal. 31. detsembri 2012. aasta seisuga hõlmas MBG 119 filiaali ja 1 174 töötajat (43).

| (79) | 22. aprillil 2013 allkirjastas Piraeuse pank BCPga lõpliku kokkuleppe seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamise ning BCP osalemisega Piraeuse panga eelseisvas kapitali suurendamises. |
| --- | --- |

(79)

22. aprillil 2013 allkirjastas Piraeuse pank BCPga lõpliku kokkuleppe seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamise ning BCP osalemisega Piraeuse panga eelseisvas kapitali suurendamises.

| (80) | Kõnealuse kokkuleppe kohaselt panustab BCP 400 miljonit eurot MBG regulatiivsesse rekapitaliseerimisse (millest BCP 2012. aasta detsembris juba eraldas 139 miljonit eurot), konverteerides BCP allutatud ja eelisvõla MBG kapitaliks. Lisaks peab MBG kõik varem BCPlt saadud rahalised vahendid kahes osas hüvitama: 650 miljonit eurot makstakse tehingu lõpetamise kuupäeval ja ligi 250 miljoni euro suurune summa kuue kuu jooksul pärast tehingu lõpetamist. Lõpuks eraldab BCP märkimise eesõigusi välistava suunatud pakkumise kaudu Piraeuse panga rekapitaliseerimiseks 400 miljonit eurot. Seejärel omandab Piraeuse pank täielikult rekapitaliseeritud MBG 1 miljoni euro eest. |
| --- | --- |

(80)

Kõnealuse kokkuleppe kohaselt panustab BCP 400 miljonit eurot MBG regulatiivsesse rekapitaliseerimisse (millest BCP 2012. aasta detsembris juba eraldas 139 miljonit eurot), konverteerides BCP allutatud ja eelisvõla MBG kapitaliks. Lisaks peab MBG kõik varem BCPlt saadud rahalised vahendid kahes osas hüvitama: 650 miljonit eurot makstakse tehingu lõpetamise kuupäeval ja ligi 250 miljoni euro suurune summa kuue kuu jooksul pärast tehingu lõpetamist. Lõpuks eraldab BCP märkimise eesõigusi välistava suunatud pakkumise kaudu Piraeuse panga rekapitaliseerimiseks 400 miljonit eurot. Seejärel omandab Piraeuse pank täielikult rekapitaliseeritud MBG 1 miljoni euro eest.

| (81) | 19. juunil 2013 andis Piraeuse pank teada, et MGB omandamine on lõpule viidud. |
| --- | --- |

(81)

19. juunil 2013 andis Piraeuse pank teada, et MGB omandamine on lõpule viidud.

2.2.5.   Ülevaade omandamiste ühismõjust

| (82) | Tabelis 7 on esitatud ülevaade järjestikuste omandamiste mõjust Kreeka Piraeuse panga suurusele (ükski omandatud üksustest ei hõlmanud välismaist vara, välja arvatud ATE üleantud tegevus, mis hõlmab väikeses koguses Rumeenia vara). Kõnealuste omandamiste tulemusena on Piraeuse pangal Kreeka hoiuste ja laenuturul praegu kõige suurem turuosa.

  Tabel 7


  Järjestikuste omandamiste mõju Piraeuse panga suurusele Kreekas












  31.12.2012
  Ainult Kreeka | Piraeuse pank eraldi | ATE | Geniki | Küprose pangad | MBG | UUS GRUPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenude kogumaht | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| osakaal uues grupis | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Laenude netosumma | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| osakaal uues grupis | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Hoiused | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| osakaal uues grupis | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Töötajad | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| osakaal uues grupis | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Filiaalid | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| osakaal uues grupis | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Allikas: | Piraeuse panga esitatud andmed 10. juunil 2014. aastal. |

(82)

Tabelis 7 on esitatud ülevaade järjestikuste omandamiste mõjust Kreeka Piraeuse panga suurusele (ükski omandatud üksustest ei hõlmanud välismaist vara, välja arvatud ATE üleantud tegevus, mis hõlmab väikeses koguses Rumeenia vara). Kõnealuste omandamiste tulemusena on Piraeuse pangal Kreeka hoiuste ja laenuturul praegu kõige suurem turuosa.

Tabel 7

Järjestikuste omandamiste mõju Piraeuse panga suurusele Kreekas

31.12.2012

Ainult Kreeka

Piraeuse pank eraldi

ATE

Geniki

Küprose pangad

MBG

UUS GRUPP

Laenude kogumaht

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

osakaal uues grupis

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Laenude netosumma

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

osakaal uues grupis

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Hoiused

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

osakaal uues grupis

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Töötajad

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

osakaal uues grupis

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Filiaalid

325

460

104

307

120

1 316

osakaal uues grupis

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Allikas:

Piraeuse panga esitatud andmed 10. juunil 2014. aastal.

2.3.   ABIMEETMED

2.3.1.   Kreeka pankade toetuskava raames Piraeuse pangale antud abi (meetmed L1 ja A)

| (83) | Piraeuse pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmesuguste meetmete kujul, nagu rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad. |
| --- | --- |

(83)

Piraeuse pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmesuguste meetmete kujul, nagu rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.

2.3.1.1.   Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)

| (84) | Piraeuse pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 2010. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigivõlakirjade tasumata summa 1 024 miljonit eurot (44). |
| --- | --- |

(84)

Piraeuse pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 2010. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigivõlakirjade tasumata summa 1 024 miljonit eurot (44).

| (85) | Kreeka ametiasutuste 25. juunil 2014. aastal komisjonile esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas palusid Kreeka ametiasutused luba jätkata ümberkorraldusperioodil Piraeuse pangale Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste ja riigivõlakirjade andmist, kui sellist likviidsustoetust peaks vaja olema, kuigi seda tõenäoliselt ei juhtu. |
| --- | --- |

(85)

Kreeka ametiasutuste 25. juunil 2014. aastal komisjonile esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas palusid Kreeka ametiasutused luba jätkata ümberkorraldusperioodil Piraeuse pangale Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste ja riigivõlakirjade andmist, kui sellist likviidsustoetust peaks vaja olema, kuigi seda tõenäoliselt ei juhtu.

2.3.1.2.   Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)

| (86) | 2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris sai Piraeuse pank Kreeka riigilt Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames kapitalisüste vastavalt 370 miljoni ja 380 miljoni euro suuruses summas, seega kokku 750 miljonit eurot (meede A), mis oli sel ajal võrdne ligikaudu 2,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest (45). |
| --- | --- |

(86)

2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris sai Piraeuse pank Kreeka riigilt Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames kapitalisüste vastavalt 370 miljoni ja 380 miljoni euro suuruses summas, seega kokku 750 miljonit eurot (meede A), mis oli sel ajal võrdne ligikaudu 2,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest (45).

| (87) | Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat.

| (88) | Piraeuse pank ostis 22. mail 2014 eelisaktsiad tagasi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 52. |
| --- | --- |

(88)

Piraeuse pank ostis 22. mail 2014 eelisaktsiad tagasi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 52.

2.3.2.   Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)

| (89) | Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulistel finantsasutustel saada eurosüsteemist rahalisi vahendeid, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Finantsasutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on [...] baaspunkti kõrgem intressist, mida kõnealune asutus maksab keskpanga tavalise refinantseerimise eest. |
| --- | --- |

(89)

Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulistel finantsasutustel saada eurosüsteemist rahalisi vahendeid, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Finantsasutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on [...] baaspunkti kõrgem intressist, mida kõnealune asutus maksab keskpanga tavalise refinantseerimise eest.

| (90) | Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (46). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigigarantii, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril tagada riigi nimel Kreeka keskpanga krediidiasutuste vastu esitatavad nõuded. Erakorralist likviidsusabi saavatel pankadel tuleb maksta riigile garantiitasu [...] baaspunkti. |
| --- | --- |

(90)

Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (46). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigigarantii, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril tagada riigi nimel Kreeka keskpanga krediidiasutuste vastu esitatavad nõuded. Erakorralist likviidsusabi saavatel pankadel tuleb maksta riigile garantiitasu [...] baaspunkti.

| (91) | 31. detsembril 2011 sai Piraeuse pank 11,64 miljardit eurot ning 31. detsembril 2012. aastal 31,4 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (47). Pärast 2013. aastal toimunud järsku majanduslangust sai pank sama aasta lõpus riigi tagatud erakorralist likviidsusabi ainult 750 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(91)

31. detsembril 2011 sai Piraeuse pank 11,64 miljardit eurot ning 31. detsembril 2012. aastal 31,4 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (47). Pärast 2013. aastal toimunud järsku majanduslangust sai pank sama aasta lõpus riigi tagatud erakorralist likviidsusabi ainult 750 miljonit eurot.

2.3.3.   Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale antud abi (meetmed B1, B2, B3 ja B4)

| (92) | Alates 2012. aastast võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 8 on esitatud kõnealuste abimeetmete ülevaade.

  Tabel 8


  Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale võimaldatud abimeetmed | Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012
  (mln eurot) | Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012
  (mln eurot) | Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012
  (mln eurot) | Osalemine 2013. aasta mai rekapitaliseerimises
  (mln eurot) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meede | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Summa
  (mln eurot) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

Alates 2012. aastast võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 8 on esitatud kõnealuste abimeetmete ülevaade.

Tabel 8

Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale võimaldatud abimeetmed

Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012

(mln eurot)

Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012

(mln eurot)

Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012

(mln eurot)

Osalemine 2013. aasta mai rekapitaliseerimises

(mln eurot) (48)

Meede

B1

B2

B3

B4

Summa

(mln eurot)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1.   Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

| (93) | Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 14–33 on esitatud 2012. aasta mais toimunud esimese rekapitaliseerimise üksikasjalik kirjeldus (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi. |
| --- | --- |

(93)

Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 14–33 on esitatud 2012. aasta mais toimunud esimese rekapitaliseerimise üksikasjalik kirjeldus (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.

| (94) | 20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 5 miljardi euro eest. |
| --- | --- |

(94)

20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 5 miljardi euro eest.

| (95) | Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega Piraeuse pangale 2012. aasta mais üle 4,7 miljardi euro väärtuses EFSFi võlakirju. Komisjon kinnitas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 53, et ajutise rekapitaliseerimise võimaldamisega 28. mail 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Kohustuse võtmise kinnituse ja esimese ajutise rekapitaliseerimise raames eraldatud vahendite suuruse arvutas välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarv 8 %. Vastavalt tabelis 3 esitatud andmetele kattis meede B1 ainult osa 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitali koguvajadusest. Piraeuse pank oli kavandanud hankida kapitali edasise kapitali suurendamise kaudu ning ajutine rekapitaliseerimine oli ette nähtud üksnes selleks, et säilitada panga abikõlblikkus EKPst rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kõnealune kapitali suurendamine aset leiab. |
| --- | --- |

(95)

Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega Piraeuse pangale 2012. aasta mais üle 4,7 miljardi euro väärtuses EFSFi võlakirju. Komisjon kinnitas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 53, et ajutise rekapitaliseerimise võimaldamisega 28. mail 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Kohustuse võtmise kinnituse ja esimese ajutise rekapitaliseerimise raames eraldatud vahendite suuruse arvutas välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarv 8 %. Vastavalt tabelis 3 esitatud andmetele kattis meede B1 ainult osa 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitali koguvajadusest. Piraeuse pank oli kavandanud hankida kapitali edasise kapitali suurendamise kaudu ning ajutine rekapitaliseerimine oli ette nähtud üksnes selleks, et säilitada panga abikõlblikkus EKPst rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kõnealune kapitali suurendamine aset leiab.

| (96) | Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Piraeuse panga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt Piraeuse pank pidi maksma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu 1 % ulatuses EFSFi võlakirjade nimiväärtusest ning igasugused kupongimaksed ja kõnealuse perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti fondi täiendavaks kapitalitoetuseks pangale (49). |
| --- | --- |

(96)

Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Piraeuse panga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt Piraeuse pank pidi maksma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu 1 % ulatuses EFSFi võlakirjade nimiväärtusest ning igasugused kupongimaksed ja kõnealuse perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti fondi täiendavaks kapitalitoetuseks pangale (49).

2.3.3.2.   Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

| (97) | 2012. aasta sügisel registreeris Piraeuse pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks. |
| --- | --- |

(97)

2012. aasta sügisel registreeris Piraeuse pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.

| (98) | Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 20. detsembril 2012 teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (meede B2), mis toimus ka seekord Kreeka finantsstabiilsuse fondi võlakirjade ülekandmise näol Piraeuse pangale. |
| --- | --- |

(98)

Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 20. detsembril 2012 teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (meede B2), mis toimus ka seekord Kreeka finantsstabiilsuse fondi võlakirjade ülekandmise näol Piraeuse pangale.

2.3.3.3.   20. detsembri 2012. aasta kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)

| (99) | Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas Kreeka finantsstabiilsuse fond 20. detsembril 2012 kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 1 082 miljonit eurot (meede B3). |
| --- | --- |

(99)

Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas Kreeka finantsstabiilsuse fond 20. detsembril 2012 kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 1 082 miljonit eurot (meede B3).

| (100) | Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendasid seda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustus katma kogu kapitalivajaduse (7 335 miljonit eurot), (50) mis oli määratud kindlaks 2012. aasta stressitestiga. |
| --- | --- |

(100)

Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendasid seda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustus katma kogu kapitalivajaduse (7 335 miljonit eurot), (50) mis oli määratud kindlaks 2012. aasta stressitestiga.

2.3.3.4.   Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) ja meetmetega B1 ja B2 seotud summade osaline tagasimaksmine

| (101) | 23. aprillil 2013. aastal kiitis Piraeuse panga aktsionäride üldkoosolek heaks aktsiakapitali suurendamise 8 429 miljoni euro võrra (51). Summa arvutati järgmiste näitajate summana:






  i) | 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks 7 335 miljonit eurot; kõnealusest summast 5 891 miljonit eurot märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond (meede B4) ja 1 444 miljonit eurot erainvestorid; |
| --- | --- | --- |

(101)

23. aprillil 2013. aastal kiitis Piraeuse panga aktsionäride üldkoosolek heaks aktsiakapitali suurendamise 8 429 miljoni euro võrra (51). Summa arvutati järgmiste näitajate summana:

i)

2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks 7 335 miljonit eurot; kõnealusest summast 5 891 miljonit eurot märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond (meede B4) ja 1 444 miljonit eurot erainvestorid;

| ii) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 570 miljonit eurot regulatiivsete kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid ATE panga omandamisest 2012. aasta juulis; komisjon hindas kõnealust meedet ATE likvideerimisotsuses ja leidis, et see ei kujuta endast abi Piraeuse pangale; |
| --- | --- |

ii)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 570 miljonit eurot regulatiivsete kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid ATE panga omandamisest 2012. aasta juulis; komisjon hindas kõnealust meedet ATE likvideerimisotsuses ja leidis, et see ei kujuta endast abi Piraeuse pangale;

| iii) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 524 miljonit eurot kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse ostuhinna tasumisest; kapitali suurendamise kõnealune osa kujutab endast meedet C (52). |
| --- | --- |

iii)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 524 miljonit eurot kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse ostuhinna tasumisest; kapitali suurendamise kõnealune osa kujutab endast meedet C (52).

| (102) | Uute aktsiate hinnaks määrati 1,70 eurot aktsia kohta, mis vastab 50 %le keskmise kauplemismahuga kaalutud turuhinnast selle kindlaksmääramisele eelnenud 50 kauplemispäeva jooksul. |
| --- | --- |

(102)

Uute aktsiate hinnaks määrati 1,70 eurot aktsia kohta, mis vastab 50 %le keskmise kauplemismahuga kaalutud turuhinnast selle kindlaksmääramisele eelnenud 50 kauplemispäeva jooksul.

| (103) | 3. juunil 2013 teatas Piraeuse panga direktorite nõukogu 3 888 268 914 uue aktsia emiteerimisest nimiväärtusega 0,30 eurot, hinnaga 1,70 eurot aktsia kohta (53). 28. juunil 2013 andis pank teada, (54) et direktorite nõukogu kinnitas, et aktsiakapitali suurendamise summa 8 429 miljonit eurot on tervikuna sisse makstud, sealhulgas lisatasud. |
| --- | --- |

(103)

3. juunil 2013 teatas Piraeuse panga direktorite nõukogu 3 888 268 914 uue aktsia emiteerimisest nimiväärtusega 0,30 eurot, hinnaga 1,70 eurot aktsia kohta (53). 28. juunil 2013 andis pank teada, (54) et direktorite nõukogu kinnitas, et aktsiakapitali suurendamise summa 8 429 miljonit eurot on tervikuna sisse makstud, sealhulgas lisatasud.

| (104) | Erakapitali koguosalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises moodustas 1 444 miljonit eurot (55). Nimetatud summa hõlmab BCP osalemist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 80. |
| --- | --- |

(104)

Erakapitali koguosalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises moodustas 1 444 miljonit eurot (55). Nimetatud summa hõlmab BCP osalemist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 80.

| (105) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises oli seega 6 985 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(105)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises oli seega 6 985 miljonit eurot.

| (106) | Vahetult pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai Kreeka finantsstabiilsuse fondist Piraeuse panga peaaktsionär osalusega 81 % (56). Fond laskis käibele aktsiate ostutähed ja andis erainvestoritele tasuta iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (57). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Esimene täitmistähtaeg oli 2. jaanuar 2014 ja seejärel on ostutähed kasutatavad iga kuue kuu tagant kuni 2. jaanuarini 2018. Täitmishind on võrdne 1,70 euro suuruse märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase intressimäära võrra (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks) (58). |
| --- | --- |

(106)

Vahetult pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai Kreeka finantsstabiilsuse fondist Piraeuse panga peaaktsionär osalusega 81 % (56). Fond laskis käibele aktsiate ostutähed ja andis erainvestoritele tasuta iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (57). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Esimene täitmistähtaeg oli 2. jaanuar 2014 ja seejärel on ostutähed kasutatavad iga kuue kuu tagant kuni 2. jaanuarini 2018. Täitmishind on võrdne 1,70 euro suuruse märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase intressimäära võrra (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks) (58).

| (107) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, on ette nähtud, et ainult ostutähtede täitmishindu võib märkimisõiguse emissiooni korral korrigeerida. Lisaks toimub mis tahes taoline korrigeerimine tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ei ole korrigeerimist ette nähtud. |
| --- | --- |

(107)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, on ette nähtud, et ainult ostutähtede täitmishindu võib märkimisõiguse emissiooni korral korrigeerida. Lisaks toimub mis tahes taoline korrigeerimine tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ei ole korrigeerimist ette nähtud.

2.3.4.   Abimeetmed omandatud ettevõtetele (meede C)

2.3.4.1.   Abimeetmed ATEle

| (108) | Nagu märgiti põhjenduses 58, oli ATE suhtes ATE ümberkorraldamisotsuse ajal juba abimeetmeid rakendatud. |
| --- | --- |

(108)

Nagu märgiti põhjenduses 58, oli ATE suhtes ATE ümberkorraldamisotsuse ajal juba abimeetmeid rakendatud.

| (109) | 2011. aasta detsembris eraldas Kreeka riik ATEle 290 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(109)

2011. aasta detsembris eraldas Kreeka riik ATEle 290 miljonit eurot.

| (110) | 27. juuli 2012. aasta kriisilahendus hõlmas samuti täiendavat riigipoolset toetust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 62 ja 63. Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Piraeuse pangale rahastamispuudujäägi katteks EFSFi võlakirju, mille väärtus oli 7 471 miljonit eurot. Samuti võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse rekapitaliseerida Piraeuse pank 570 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(110)

27. juuli 2012. aasta kriisilahendus hõlmas samuti täiendavat riigipoolset toetust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 62 ja 63. Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Piraeuse pangale rahastamispuudujäägi katteks EFSFi võlakirju, mille väärtus oli 7 471 miljonit eurot. Samuti võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse rekapitaliseerida Piraeuse pank 570 miljoni euro ulatuses.

| (111) | Kogu ostu- ja ühendamismenetlusega seotud abi suurus oli 8 041 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(111)

Kogu ostu- ja ühendamismenetlusega seotud abi suurus oli 8 041 miljonit eurot.

2.3.4.2.   Abimeetmed kolme Küprose panga Kreekat hõlmavale tegevusele (meede C)

| (112) | Nagu juba põhjendustes 77 ja 101 märgitud, võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamise ajal kohustuse eraldada Piraeuse pangale kapitali 524 miljoni euro ulatuses (meede C). Kõnealune kohustus täideti 2013. aasta juunis (59). |
| --- | --- |

(112)

Nagu juba põhjendustes 77 ja 101 märgitud, võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamise ajal kohustuse eraldada Piraeuse pangale kapitali 524 miljoni euro ulatuses (meede C). Kõnealune kohustus täideti 2013. aasta juunis (59).

2.4.   ÜMBERKORRALDUSKAVA

2.4.1.   Riigisisene tegevus

| (113) | Ümberkorralduskava raames keskendus Piraeuse pank oma põhipangandustegevusele Kreekas. |
| --- | --- |

(113)

Ümberkorralduskava raames keskendus Piraeuse pank oma põhipangandustegevusele Kreekas.

| (114) | Põhitähelepanu suunati Kreekat hõlmava pangandustegevuse kasumlikkuse ja elujõulisuse taastamisele. Seepärast hõlmab ümberkorralduskava mitmeid meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks. |
| --- | --- |

(114)

Põhitähelepanu suunati Kreekat hõlmava pangandustegevuse kasumlikkuse ja elujõulisuse taastamisele. Seepärast hõlmab ümberkorralduskava mitmeid meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks.

| (115) | Tegevuse tõhustamiseks on Piraeuse pank juba käivitanud ulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi. |
| --- | --- |

(115)

Tegevuse tõhustamiseks on Piraeuse pank juba käivitanud ulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi.

| (116) | Ajavahemikul 31. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 vähendas Piraeuse pank kokku 322 filiaali võrra oma füüsilist kohalolekut Kreekas, võttes arvesse omandatud üksuste ümberkorraldamist pärast omandamise kuupäeva. 2014. aastal jätkas pank samas tempos, olles [...] sulgemist esimesel poolaastal juba lõpule viinud.

  Tabel 9


  Kreeka filiaalide võrgustiku ümberkorraldamine 2010. aastast kuni 2014. aasta esimese pooleni










  Periood | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. a 1. poolaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Filiaalide koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| Piraeuse filiaalid | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ATE filiaalid | [...] | [...] |
| Geniki filiaalid | [...] | [...] |
| Küprose pankade filiaalid | [...] | [...] | [...] |
| MBG filiaalid | [...] | [...] | [...] |
| Koguarv perioodi lõpul | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Filiaalide sulgemine perioodi jooksul | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Allikas: | 25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded. |

(116)

Ajavahemikul 31. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 vähendas Piraeuse pank kokku 322 filiaali võrra oma füüsilist kohalolekut Kreekas, võttes arvesse omandatud üksuste ümberkorraldamist pärast omandamise kuupäeva. 2014. aastal jätkas pank samas tempos, olles [...] sulgemist esimesel poolaastal juba lõpule viinud.

Tabel 9

Kreeka filiaalide võrgustiku ümberkorraldamine 2010. aastast kuni 2014. aasta esimese pooleni

Periood

2011

2012

2013

2014. a 1. poolaasta

Filiaalide koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval

360

918

1 316

1 037

Piraeuse filiaalid

[...]

[...]

[...]

[...]

ATE filiaalid

[...]

[...]

Geniki filiaalid

[...]

[...]

Küprose pankade filiaalid

[...]

[...]

[...]

MBG filiaalid

[...]

[...]

[...]

Koguarv perioodi lõpul

346

889

1 037

899

Filiaalide sulgemine perioodi jooksul

14

29

279

138

Allikas:

25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.

| (117) | Ühtlasi vähendas Piraeuse pank ajavahemikul 2011–2013 Kreekaga seotud pangandustegevuse ja pangandusvälise tegevusega hõlmatud töötajate arvu 2 519 võrra. 2 114 juhul on töölt lahkumine seostatav panga rakendatud vabatahtliku lahkumiskavaga.

  Tabel 10


  Kreeka filiaalide töötajate arvu vähendamine 2010–2013









  Periood | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| Piraeuse filiaalid | [...] | [...] | [...] |
| ATE filiaalid | [...] | [...] |
| Geniki filiaalid | [...] | [...] |
| Küprose pankade filiaalid | [...] | [...] | [...] |
| MBG filiaalid | [...] | [...] | [...] |
| Koguarv perioodi lõpul | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Töötajate arvu vähendamine | 198 | 251 | 2 070 |
| Allikas: | 25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded. |

(117)

Ühtlasi vähendas Piraeuse pank ajavahemikul 2011–2013 Kreekaga seotud pangandustegevuse ja pangandusvälise tegevusega hõlmatud töötajate arvu 2 519 võrra. 2 114 juhul on töölt lahkumine seostatav panga rakendatud vabatahtliku lahkumiskavaga.

Tabel 10

Kreeka filiaalide töötajate arvu vähendamine 2010–2013

Periood

2011

2012

2013

Töötajate koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval

6 370

12 616

18 628

Piraeuse filiaalid

[...]

[...]

[...]

ATE filiaalid

[...]

[...]

Geniki filiaalid

[...]

[...]

Küprose pankade filiaalid

[...]

[...]

[...]

MBG filiaalid

[...]

[...]

[...]

Koguarv perioodi lõpul

6 172

12 365

16 558

Töötajate arvu vähendamine

198

251

2 070

Allikas:

25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.

| (118) | Piraeuse pank kavandab Kreekas ajavahemikul 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta lõpuni vähendada oma töötajate arvu (16 558 töötajalt [...] töötajale) ja võrgustiku suurust (1 037 filiaalilt [...] filiaalile) veelgi (60). [...] |
| --- | --- |

(118)

Piraeuse pank kavandab Kreekas ajavahemikul 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta lõpuni vähendada oma töötajate arvu (16 558 töötajalt [...] töötajale) ja võrgustiku suurust (1 037 filiaalilt [...] filiaalile) veelgi (60). [...]

| (119) | Filiaalide ja personali töö tõhustamine aitab vähendada Piraeuse panga Kreekat hõlmava tegevuse kogukulusid [...] % võrra, esialgsetel andmetel 1 394 miljonilt eurolt 2013. aastal [...] miljoni euroni (61) aastal 2017 (62). Selle tulemusena peaks panga Kreekat hõlmava tegevuse kulude-tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks langema alla [...] %. |
| --- | --- |

(119)

Filiaalide ja personali töö tõhustamine aitab vähendada Piraeuse panga Kreekat hõlmava tegevuse kogukulusid [...] % võrra, esialgsetel andmetel 1 394 miljonilt eurolt 2013. aastal [...] miljoni euroni (61) aastal 2017 (62). Selle tulemusena peaks panga Kreekat hõlmava tegevuse kulude-tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks langema alla [...] %.

| (120) | Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Piraeuse panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest, kusjuures oodatakse, et majandus hakkab alates 2014. aastast taas kasvama. Eeldatavalt kahanevad Kreekas hoiustelt makstavad intressid (63). Hoiusemarginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus erakorralisest likviidsusabist ja üldisemalt eurosüsteemi võimaldatavast rahastamisest enam kui 45 protsendilt grupi tasandi koguvaradest 2012. aastal vähem kui [...] protsendini aastal 2017 (64). |
| --- | --- |

(120)

Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Piraeuse panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest, kusjuures oodatakse, et majandus hakkab alates 2014. aastast taas kasvama. Eeldatavalt kahanevad Kreekas hoiustelt makstavad intressid (63). Hoiusemarginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus erakorralisest likviidsusabist ja üldisemalt eurosüsteemi võimaldatavast rahastamisest enam kui 45 protsendilt grupi tasandi koguvaradest 2012. aastal vähem kui [...] protsendini aastal 2017 (64).

| (121) | Ümberkorralduskavas prognoositakse ka, et Piraeuse pank tugevdab oma bilanssi. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb [...] protsendini 2017. aastal (madalamale 2013. aasta näitajast, mis oli 114 %), (65) samas kui tema kapitali adekvaatsus paraneb veelgi. |
| --- | --- |

(121)

Ümberkorralduskavas prognoositakse ka, et Piraeuse pank tugevdab oma bilanssi. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb [...] protsendini 2017. aastal (madalamale 2013. aasta näitajast, mis oli 114 %), (65) samas kui tema kapitali adekvaatsus paraneb veelgi.

| (122) | Üks Piraeuse panga prioriteete on viivislaenude haldamine. Pank parandab oma krediidiprotsesse nii laenude päritolu (parem tagatis ja vähendatud piirmäärad) kui ka viivislaenude haldamise osas. Viivislaenude osakaal tõuseb aastaks [...] [...] %ni ning hakkab seejärel langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra, mis on ligikaudu [...] % (66). Riskikulu (laenude väärtuse langemine) väheneb peaaegu 2 miljardilt eurolt 2013. aastal vähem kui [...] miljonile eurole aastal 2018 (67). |
| --- | --- |

(122)

Üks Piraeuse panga prioriteete on viivislaenude haldamine. Pank parandab oma krediidiprotsesse nii laenude päritolu (parem tagatis ja vähendatud piirmäärad) kui ka viivislaenude haldamise osas. Viivislaenude osakaal tõuseb aastaks [...] [...] %ni ning hakkab seejärel langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra, mis on ligikaudu [...] % (66). Riskikulu (laenude väärtuse langemine) väheneb peaaegu 2 miljardilt eurolt 2013. aastal vähem kui [...] miljonile eurole aastal 2018 (67).

| (123) | Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide suurenemine ja riskikulude kahanemine võimaldavad Piraeuse pangal saavutada Kreekas kasumlikkuse alates aastast [...]. Pank eeldab, et tema riigisisese tegevuse kasum on 2018. aastal üle [...] miljardi euro. |
| --- | --- |

(123)

Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide suurenemine ja riskikulude kahanemine võimaldavad Piraeuse pangal saavutada Kreekas kasumlikkuse alates aastast [...]. Pank eeldab, et tema riigisisese tegevuse kasum on 2018. aastal üle [...] miljardi euro.

2.4.2.   Rahvusvaheline pangandustegevus

| (124) | Välismaise tegevuse kasumlikkuse parandamiseks on Piraeuse pank juba alustanud kulude märkimisväärse vähendamise kava elluviimist rahvusvahelises võrgustikus. Ajavahemikus 2011. aasta lõpust kuni 2014. aasta märtsini vähenes töötajate arv 10 %, langedes 6 634 töötajalt 5 948-le, ning filiaalide arv 18 %, st 499-lt 410-le (68). Kulubaasi vähendamiseks on lihtsustatud ka panga rahvusvahelise portfelli struktuuri (69). |
| --- | --- |

(124)

Välismaise tegevuse kasumlikkuse parandamiseks on Piraeuse pank juba alustanud kulude märkimisväärse vähendamise kava elluviimist rahvusvahelises võrgustikus. Ajavahemikus 2011. aasta lõpust kuni 2014. aasta märtsini vähenes töötajate arv 10 %, langedes 6 634 töötajalt 5 948-le, ning filiaalide arv 18 %, st 499-lt 410-le (68). Kulubaasi vähendamiseks on lihtsustatud ka panga rahvusvahelise portfelli struktuuri (69).

| (125) | Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning jätkuvalt kaitsta panga kapitalipositsiooni. |
| --- | --- |

(125)

Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning jätkuvalt kaitsta panga kapitalipositsiooni.

| (126) | 2012. aasta septembris müüs Piraeuse pank oma Ameerika tütarettevõtja, mille varad moodustasid ligi 0,7 miljardit eurot (13 filiaali ja 158 töötajat). |
| --- | --- |

(126)

2012. aasta septembris müüs Piraeuse pank oma Ameerika tütarettevõtja, mille varad moodustasid ligi 0,7 miljardit eurot (13 filiaali ja 158 töötajat).

| (127) | 2018. aasta juuni lõpuks vähendab pank oma välismaiste varade riskipositsiooni [...] miljardi euroni. Nimetatud arv tähendab [...] % (70) vähendamist võrreldes 2012. aasta lõpuga (71). |
| --- | --- |

(127)

2018. aasta juuni lõpuks vähendab pank oma välismaiste varade riskipositsiooni [...] miljardi euroni. Nimetatud arv tähendab [...] % (70) vähendamist võrreldes 2012. aasta lõpuga (71).

| (128) | Välismaiseid varasid vähendatakse veidi vähem, [...] miljoni euroni juhul, kui [...] (72). Sellisel juhul vähendatakse välismaiseid varasid 2012. aasta lõpuga võrreldes kokku [...] %. |
| --- | --- |

(128)

Välismaiseid varasid vähendatakse veidi vähem, [...] miljoni euroni juhul, kui [...] (72). Sellisel juhul vähendatakse välismaiseid varasid 2012. aasta lõpuga võrreldes kokku [...] %.

| (129) | Selle asemel, et järgida eespool nimetatud koguvarade ülemmäära 2018. aasta juuni lõpus, võib pank siiski otsustada loobuda [...] (73). Sellisel juhul ei moodusta säilitatud tegevus rohkem kui [...] % Piraeuse panga välismaisest tegevusest 2012. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(129)

Selle asemel, et järgida eespool nimetatud koguvarade ülemmäära 2018. aasta juuni lõpus, võib pank siiski otsustada loobuda [...] (73). Sellisel juhul ei moodusta säilitatud tegevus rohkem kui [...] % Piraeuse panga välismaisest tegevusest 2012. aasta lõpus.

| (130) | Piraeuse pank vähendab välismaiste tütarettevõtjate rahastamise kogusummat. |
| --- | --- |

(130)

Piraeuse pank vähendab välismaiste tütarettevõtjate rahastamise kogusummat.

2.4.3.   Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahendid

| (131) | Piraeuse pank kaasas turul märkimisväärses ulatuses kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi. |
| --- | --- |

(131)

Piraeuse pank kaasas turul märkimisväärses ulatuses kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi.

| (132) | Kõigepealt kaasas pank 2011. aastal 807 miljoni euro suuruse märkimisõiguse emissiooni abil erakapitali (74). Nagu märgiti põhjenduses 104, läks pangal korda kaasata erainvestorite kapitali ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine vähendas märkimisväärselt olemasolevate aktsionäride osalust, kuna pärast seda kuulus fondile 81 % ja uutele investoritele 17 % Piraeuse panga aktsiatest, mistõttu olemasolevatele aktsionäridele jäi ainult 2 % suurune osalus. Alates 2008. aastast ei ole dividende rahalises vormis välja makstud. |
| --- | --- |

(132)

Kõigepealt kaasas pank 2011. aastal 807 miljoni euro suuruse märkimisõiguse emissiooni abil erakapitali (74). Nagu märgiti põhjenduses 104, läks pangal korda kaasata erainvestorite kapitali ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine vähendas märkimisväärselt olemasolevate aktsionäride osalust, kuna pärast seda kuulus fondile 81 % ja uutele investoritele 17 % Piraeuse panga aktsiatest, mistõttu olemasolevatele aktsionäridele jäi ainult 2 % suurune osalus. Alates 2008. aastast ei ole dividende rahalises vormis välja makstud.

| (133) | 2014. aasta aprillis kaasas Piraeuse pank turult 1 750 miljoni euro ulatuses kapitali, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta välja Kreeka riigile kuuluvad eelisaktsiad. Uued aktsiad väljastati hinnaga 1,7 eurot, mis oli 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud hind. |
| --- | --- |

(133)

2014. aasta aprillis kaasas Piraeuse pank turult 1 750 miljoni euro ulatuses kapitali, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta välja Kreeka riigile kuuluvad eelisaktsiad. Uued aktsiad väljastati hinnaga 1,7 eurot, mis oli 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud hind.

| (134) | Lisaks sellele kogus pank kapitali, ostes oma hübriidkapitaliinstrumente ja allutatud võlainstrumente nimiväärtusest madalama hinnaga tagasi. 2012. aasta märtsis tegi pank mõningate hübriidkapitaliinstrumentide ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate instrumentide tagasiostu pakkumise. Turuväärtuse alusel määratletud hind, mis sisaldas kuni kümne protsendipunkti suurust lisatasu, kehtestati hübriidkapitaliinstrumendi puhul 37 % tasemel nimiväärtusest ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluva instrumendi puhul 50 % tasemel nimiväärtusest. Osalusmäär oli vastavalt 52,8 % ja 18,2 %. 2013. aasta mais käivitas pank täiendava kohustiste haldamise toimingu lunastamata väärtpaberite kuni 321 miljoni euro ulatuses tagasiostmiseks. Osalemismäär oli 20 %. Järjestikuste tagasiostmiste tulemusena saadud kapitali kasvutulu oli ligikaudu 120 miljonit eurot (75). |
| --- | --- |

(134)

Lisaks sellele kogus pank kapitali, ostes oma hübriidkapitaliinstrumente ja allutatud võlainstrumente nimiväärtusest madalama hinnaga tagasi. 2012. aasta märtsis tegi pank mõningate hübriidkapitaliinstrumentide ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate instrumentide tagasiostu pakkumise. Turuväärtuse alusel määratletud hind, mis sisaldas kuni kümne protsendipunkti suurust lisatasu, kehtestati hübriidkapitaliinstrumendi puhul 37 % tasemel nimiväärtusest ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluva instrumendi puhul 50 % tasemel nimiväärtusest. Osalusmäär oli vastavalt 52,8 % ja 18,2 %. 2013. aasta mais käivitas pank täiendava kohustiste haldamise toimingu lunastamata väärtpaberite kuni 321 miljoni euro ulatuses tagasiostmiseks. Osalemismäär oli 20 %. Järjestikuste tagasiostmiste tulemusena saadud kapitali kasvutulu oli ligikaudu 120 miljonit eurot (75).

2.5.   KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

| (135) | 25. juunil 2014 võttis Kreeka riik kohustuse, et Piraeuse pank ja selle tütarettevõtjad viivad ellu samal päeval esitatud ümberkorralduskava ning täidavad veel mõned selle rakendamisega seotud täiendavad kohustused (edaspidi „kohustused”). Käesolevas punktis antakse dokumendi lisas loetletud kohustustest ülevaade. |
| --- | --- |

(135)

25. juunil 2014 võttis Kreeka riik kohustuse, et Piraeuse pank ja selle tütarettevõtjad viivad ellu samal päeval esitatud ümberkorralduskava ning täidavad veel mõned selle rakendamisega seotud täiendavad kohustused (edaspidi „kohustused”). Käesolevas punktis antakse dokumendi lisas loetletud kohustustest ülevaade.

| (136) | Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank korraldab ümber oma Kreekaga seotud äritegevuse, kehtestades Kreeka filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu 31. detsembriks 2017 ning sealse tegevuse maksimaalsed kogukulud 2017. aasta kestel (76). |
| --- | --- |

(136)

Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank korraldab ümber oma Kreekaga seotud äritegevuse, kehtestades Kreeka filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu 31. detsembriks 2017 ning sealse tegevuse maksimaalsed kogukulud 2017. aasta kestel (76).

| (137) | Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas kogutud hoiuste kulusid. Ta kohustus saavutama hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla netolaenude ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas kogutud hoiuste kulusid. Ta kohustus saavutama hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla netolaenude ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (77). [...]

| (138) | Piraeuse panga välismaiste tütarettevõtjatega seoses võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab 30. juuniks 2018 oma välismaiste varade finantsvõimenduse taset (78). Lisaks on likviidsus- või kapitalitoetus nominaalsummana kõnealuste tütarettevõtjate jaoks rangelt piiratud ja seotud üksnes konkreetsete asjaoludega. |
| --- | --- |

(138)

Piraeuse panga välismaiste tütarettevõtjatega seoses võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab 30. juuniks 2018 oma välismaiste varade finantsvõimenduse taset (78). Lisaks on likviidsus- või kapitalitoetus nominaalsummana kõnealuste tütarettevõtjate jaoks rangelt piiratud ja seotud üksnes konkreetsete asjaoludega.

| (139) | Kreeka võttis kohustuse, et Piraeuse pank loobub mitmetest väärtpaberitest. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, välja arvatud mõned erandid (79). |
| --- | --- |

(139)

Kreeka võttis kohustuse, et Piraeuse pank loobub mitmetest väärtpaberitest. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, välja arvatud mõned erandid (79).

| (140) | Kreeka võttis ka mitmeid kohustusi panga üldjuhtimise valdkonnas. Ta kohustus piirama panga töötajate ja juhtide töötasu (80). |
| --- | --- |

(140)

Kreeka võttis ka mitmeid kohustusi panga üldjuhtimise valdkonnas. Ta kohustus piirama panga töötajate ja juhtide töötasu (80).

| (141) | Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse, et pank rakendab arukat krediidipoliitikat, tagamaks, et laenude andmist ja ümberkorraldamist puudutavate otsuste eesmärk oleks panga elujõulisuse ja kasumlikkuse maksimeerimine. Pank kohustub järgima kõrgeid standardeid seoses krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamisega (81). |
| --- | --- |

(141)

Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse, et pank rakendab arukat krediidipoliitikat, tagamaks, et laenude andmist ja ümberkorraldamist puudutavate otsuste eesmärk oleks panga elujõulisuse ja kasumlikkuse maksimeerimine. Pank kohustub järgima kõrgeid standardeid seoses krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamisega (81).

| (142) | Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Selliste kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks kõrvale arukatest pangandustavadest näiteks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andes või selliseid laene ümber korraldades (82). |
| --- | --- |

(142)

Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Selliste kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks kõrvale arukatest pangandustavadest näiteks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andes või selliseid laene ümber korraldades (82).

| (143) | Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse, et pank järgib mõningaid tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu näiteks kupongi- ja dividendimaksete keeld, omandamise keeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (83). |
| --- | --- |

(143)

Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse, et pank järgib mõningaid tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu näiteks kupongi- ja dividendimaksete keeld, omandamise keeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (83).

| (144) | Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik. |
| --- | --- |

(144)

Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.

| (145) | 25. juuni 2014. aasta avalduses märkis Kreeka eraldi, et ta taotleb komisjoni eelnevat heakskiitu, enne kui pank või mis tahes riiklik üksus, sealhulgas Kreeka finantsstabiilsuse fond, hakkab ostutähti tagasi ostma (84). |
| --- | --- |

(145)

25. juuni 2014. aasta avalduses märkis Kreeka eraldi, et ta taotleb komisjoni eelnevat heakskiitu, enne kui pank või mis tahes riiklik üksus, sealhulgas Kreeka finantsstabiilsuse fond, hakkab ostutähti tagasi ostma (84).

3.   ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (146) | 27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt Piraeuse pangale antud esimese ajutise rekapitaliseerimise puhul (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (85) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. |
| --- | --- |

(146)

27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt Piraeuse pangale antud esimese ajutise rekapitaliseerimise puhul (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (85) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.

| (147) | Arvestades asjaolu, et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas Piraeuse pank oli võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida (86). Lisaks ei olnud komisjoni arvates selge, kellele kuulub panga üle kontroll edaspidi, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine on asendatud püsiva rekapitaliseerimisega, (87) sest ühe võimalusena võib panka kontrollida riik, teise võimalusena võivad seda teha erasektori vähemusaktsionärid, keda toetatakse väljastpoolt tugevalt rahaliste vahenditega. Komisjon märkis, et esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohaseks tunnistamiseks tuleks mõlemal juhul säilitada panga juhtimise ja eelkõige panga laenuandmisprotsessi kvaliteeti. |
| --- | --- |

(147)

Arvestades asjaolu, et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas Piraeuse pank oli võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida (86). Lisaks ei olnud komisjoni arvates selge, kellele kuulub panga üle kontroll edaspidi, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine on asendatud püsiva rekapitaliseerimisega, (87) sest ühe võimalusena võib panka kontrollida riik, teise võimalusena võivad seda teha erasektori vähemusaktsionärid, keda toetatakse väljastpoolt tugevalt rahaliste vahenditega. Komisjon märkis, et esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohaseks tunnistamiseks tuleks mõlemal juhul säilitada panga juhtimise ja eelkõige panga laenuandmisprotsessi kvaliteeti.

| (148) | Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega avaldas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 70 kahtlust, kas olid võetud kõik vajalikud meetmed, et pank saaks edaspidi abivajaduse tekkimist vältida. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna ka esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon neid tingimusi hinnata. |
| --- | --- |

(148)

Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega avaldas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 70 kahtlust, kas olid võetud kõik vajalikud meetmed, et pank saaks edaspidi abivajaduse tekkimist vältida. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna ka esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon neid tingimusi hinnata.

| (149) | Seoses meetme proportsionaalsusega väljendas komisjon kahtlust, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongi- ja dividendimaksete keeld, aktsiate väljaostu ja tagasiostu keeld, nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 76) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Lisaks väitis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 77, et eeskirjade puudumine, mis oleks takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja suurima panga (Piraeuse pank, Eurobank, NBG ja Alpha Bank) tegevust kooskõlastada, ning piisavate kaitsemeetmete puudumine, mis oleks takistanud pankade vahel tundliku äriteabe jagamist, võis põhjustada konkurentsimoonutusi. Sellest lähtuvalt tegi komisjon ettepaneku pangas füüsiliselt kohal viibiva järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(149)

Seoses meetme proportsionaalsusega väljendas komisjon kahtlust, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongi- ja dividendimaksete keeld, aktsiate väljaostu ja tagasiostu keeld, nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 76) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Lisaks väitis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 77, et eeskirjade puudumine, mis oleks takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja suurima panga (Piraeuse pank, Eurobank, NBG ja Alpha Bank) tegevust kooskõlastada, ning piisavate kaitsemeetmete puudumine, mis oleks takistanud pankade vahel tundliku äriteabe jagamist, võis põhjustada konkurentsimoonutusi. Sellest lähtuvalt tegi komisjon ettepaneku pangas füüsiliselt kohal viibiva järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KOHTA

4.1.   PIRAEUSE PANGA MÄRKUSED

| (150) | 30. augustil 2012 sai komisjon Piraeuse pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(150)

30. augustil 2012 sai komisjon Piraeuse pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| (151) | Meetmete asjakohasuse suhtes märkis Piraeuse pank, et Kreeka ja euroala võlakriis oli enneolematu olukord. 2009. aasta mais saadud kapitalisüst, mis võrdus 1,0 %ga panga riskiga kaalutud varadest, oli otsene reageering erakordsele ebastabiilsusele ülemaailmsetel finantsturgudel. Kreeka täiendav 380 miljoni euro suurune kapitalisüst 2011. aasta lõpus võrdus sellel ajal 1,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest ning oli mõeldud eeldatavalt süvenevast majanduslangusest tingitud kapitali puudujäägi kõrvaldamiseks. Piraeuse panga 4,7 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine, mille teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond, kujutas endast rekapitaliseerimise esimest poolt, et reageerida kapitali puudujäägile, mis oli erasektori kaasamise programmi ja Blackrocki läbi viidud laenuportfellide hindamise, (88) aga ka süveneva majanduslanguse tagajärg. |
| --- | --- |

(151)

Meetmete asjakohasuse suhtes märkis Piraeuse pank, et Kreeka ja euroala võlakriis oli enneolematu olukord. 2009. aasta mais saadud kapitalisüst, mis võrdus 1,0 %ga panga riskiga kaalutud varadest, oli otsene reageering erakordsele ebastabiilsusele ülemaailmsetel finantsturgudel. Kreeka täiendav 380 miljoni euro suurune kapitalisüst 2011. aasta lõpus võrdus sellel ajal 1,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest ning oli mõeldud eeldatavalt süvenevast majanduslangusest tingitud kapitali puudujäägi kõrvaldamiseks. Piraeuse panga 4,7 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine, mille teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond, kujutas endast rekapitaliseerimise esimest poolt, et reageerida kapitali puudujäägile, mis oli erasektori kaasamise programmi ja Blackrocki läbi viidud laenuportfellide hindamise, (88) aga ka süveneva majanduslanguse tagajärg.

| (152) | Ühtlasi oli Piraeuse pank seisukohal, et Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajatena panga direktorite nõukogusse määratud vastavalt üks ja kaks liiget ning üks Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt panga riskikomisjoni juhatusse määratud liige koos teiste liikmetega tagasid, et pank ei saanud võtta ülemääraseid riske. |
| --- | --- |

(152)

Ühtlasi oli Piraeuse pank seisukohal, et Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajatena panga direktorite nõukogusse määratud vastavalt üks ja kaks liiget ning üks Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt panga riskikomisjoni juhatusse määratud liige koos teiste liikmetega tagasid, et pank ei saanud võtta ülemääraseid riske.

| (153) | Seoses meetmete vajalikkusega märkis pank, et selle, et rekapitaliseerimine toimub üleminekurahastamisena, otsustasid Kreeka ametiasutused koos Euroopa Liidu, IMFi ja EKPga ning ajutise rekapitaliseerimise summa 4,7 miljardit eurot peaaegu tasakaalustas erasektori kaasamise programmi mõju. Mis puudutab ajutise rekapitaliseerimise konverteerimist püsivaks kapitaliks pärast Kreeka pikemaajalist valitsuseta perioodi 2012. aasta teisel poolel, siis lõpliku struktuuri heakskiitmine tõi paratamatult kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulise vähenemise ja lepiti kokku asjakohases tasus (mis sõltus tingimustest ja kasutatud instrumentidest). |
| --- | --- |

(153)

Seoses meetmete vajalikkusega märkis pank, et selle, et rekapitaliseerimine toimub üleminekurahastamisena, otsustasid Kreeka ametiasutused koos Euroopa Liidu, IMFi ja EKPga ning ajutise rekapitaliseerimise summa 4,7 miljardit eurot peaaegu tasakaalustas erasektori kaasamise programmi mõju. Mis puudutab ajutise rekapitaliseerimise konverteerimist püsivaks kapitaliks pärast Kreeka pikemaajalist valitsuseta perioodi 2012. aasta teisel poolel, siis lõpliku struktuuri heakskiitmine tõi paratamatult kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulise vähenemise ja lepiti kokku asjakohases tasus (mis sõltus tingimustest ja kasutatud instrumentidest).

| (154) | Seoses meetmete proportsionaalsusega märkis Piraeuse pank, et ta on 2009. aastast alates korrigeerinud laenuandmise tavasid, kohaldades rangemaid krediidikriteeriume, kiirendatud tagasimaksmist ja vähendatud krediidilimiite. Alates 2009. aasta esimesest kvartalist vaatasid läbi ja kinnitasid kõik teatavat summat ületavate väljamaksete tegemise taotlused asedirektor ja krediidiasutuste rühma peadirektor. Pank ei muuda oma praegusi Kreeka keskpangale esitatud äriplaanis kirjeldatud äritavasid ning ei sea ohtu praegu kehtivaid laenuandmise standardeid. Nimetatud standardid on kõnealuses valdkonnas ühed rangematest, millele osutasid ka väga head tulemused, mis pank saavutas Blackrock Solutionsi diagnostilise analüüsi kohaselt. Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindatus panga direktorite nõukogus tagab kõnealuste kavatsuste realiseerimise. |
| --- | --- |

(154)

Seoses meetmete proportsionaalsusega märkis Piraeuse pank, et ta on 2009. aastast alates korrigeerinud laenuandmise tavasid, kohaldades rangemaid krediidikriteeriume, kiirendatud tagasimaksmist ja vähendatud krediidilimiite. Alates 2009. aasta esimesest kvartalist vaatasid läbi ja kinnitasid kõik teatavat summat ületavate väljamaksete tegemise taotlused asedirektor ja krediidiasutuste rühma peadirektor. Pank ei muuda oma praegusi Kreeka keskpangale esitatud äriplaanis kirjeldatud äritavasid ning ei sea ohtu praegu kehtivaid laenuandmise standardeid. Nimetatud standardid on kõnealuses valdkonnas ühed rangematest, millele osutasid ka väga head tulemused, mis pank saavutas Blackrock Solutionsi diagnostilise analüüsi kohaselt. Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindatus panga direktorite nõukogus tagab kõnealuste kavatsuste realiseerimise.

| (155) | Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta käiva komisjoni ettepaneku suhtes oli Piraeuse pank seisukohal, et hoolikat järelevalvet juba teostatakse ja sellega on seotud mitu kolmandat isikut, nagu Kreeka keskpank, välisaudiitorid, Kreeka riigi esindaja ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajad. |
| --- | --- |

(155)

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta käiva komisjoni ettepaneku suhtes oli Piraeuse pank seisukohal, et hoolikat järelevalvet juba teostatakse ja sellega on seotud mitu kolmandat isikut, nagu Kreeka keskpank, välisaudiitorid, Kreeka riigi esindaja ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajad.

4.2.   TEISE KREEKA PANGA MÄRKUSED

| (156) | 3. jaanuaril 2013 sai komisjon ühelt Kreeka pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Kõnealuse panga arvates oli Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu põhimõtteliselt tervitatav samm tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning ta ei väljendanud vastuseisu Piraeuse panga rekapitaliseerimisele. |
| --- | --- |

(156)

3. jaanuaril 2013 sai komisjon ühelt Kreeka pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Kõnealuse panga arvates oli Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu põhimõtteliselt tervitatav samm tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning ta ei väljendanud vastuseisu Piraeuse panga rekapitaliseerimisele.

| (157) | Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu rekapitaliseerimisele, selgitas asjaomane pank siiski, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele pankadele. |
| --- | --- |

(157)

Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu rekapitaliseerimisele, selgitas asjaomane pank siiski, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele pankadele.

5.   KREEKA MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (158) | Kreeka esitas 5. septembril 2012 Kreeka keskpanga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused. |
| --- | --- |

(158)

Kreeka esitas 5. septembril 2012 Kreeka keskpanga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused.

5.1.   KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED

| (159) | Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu (määrati kindlaks 2012. aasta juunis) järkjärguliseks saavutamiseks ja säilitamiseks ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis Kreeka keskpank, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna nimetatud neljal pangal oli võimalus aktsiakapitali suurendamisega rekapitaliseerimisprotsess lõpule viia. |
| --- | --- |

(159)

Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu (määrati kindlaks 2012. aasta juunis) järkjärguliseks saavutamiseks ja säilitamiseks ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis Kreeka keskpank, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna nimetatud neljal pangal oli võimalus aktsiakapitali suurendamisega rekapitaliseerimisprotsess lõpule viia.

| (160) | Ühtlasi täheldas Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib Kreeka finantsstabiilsuse fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide vältimine. Tähelepanu juhiti ka asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond on juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatusse. |
| --- | --- |

(160)

Ühtlasi täheldas Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib Kreeka finantsstabiilsuse fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide vältimine. Tähelepanu juhiti ka asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond on juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatusse.

| (161) | Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti tõdeti, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises. |
| --- | --- |

(161)

Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti tõdeti, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises.

| (162) | Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täies mahus elluviimise tagab asjaolu, et juhul, kui rikutakse oluliselt ümberkorralduskava, tühistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et Piraeuse panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest tegevusest. |
| --- | --- |

(162)

Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täies mahus elluviimise tagab asjaolu, et juhul, kui rikutakse oluliselt ümberkorralduskava, tühistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et Piraeuse panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest tegevusest.

5.2.   KREEKA FINANTSSTABIILSUSE FONDI MÄRKUSED

| (163) | Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis väitis Kreeka finantsstabiilsuse fond, käsitledes riigi võimalikku sekkumist juhul, kui riik eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest lähtuvalt täielikud hääleõigused, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevatena ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et ta on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artikli 16 lõike C punkti 2 kohaselt ei kuulu fond valitsuse kontrolli alla, mistõttu ei ole Kreeka finantsstabiilsuse fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Sealjuures viidati ka Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile. |
| --- | --- |

(163)

Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis väitis Kreeka finantsstabiilsuse fond, käsitledes riigi võimalikku sekkumist juhul, kui riik eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest lähtuvalt täielikud hääleõigused, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevatena ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et ta on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artikli 16 lõike C punkti 2 kohaselt ei kuulu fond valitsuse kontrolli alla, mistõttu ei ole Kreeka finantsstabiilsuse fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Sealjuures viidati ka Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.

| (164) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et austab panga sõltumatust ega sekku igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Kreeka finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Piraeuse panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(164)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et austab panga sõltumatust ega sekku igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Kreeka finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Piraeuse panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel.

| (165) | Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et nimetatud fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed, mis takistavad olemasolevatel eraaktsionäridel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni Piraeuse pank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega. |
| --- | --- |

(165)

Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et nimetatud fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed, mis takistavad olemasolevatel eraaktsionäridel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni Piraeuse pank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega.

| (166) | Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks Kreeka finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu ning kõnealustele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(166)

Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks Kreeka finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu ning kõnealustele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted.

6.   ATE JA KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSE OMANDAMISEGA SEOTUD ABI HINDAMINE

6.1.   ATEGA SEOTUD ABI HINDAMINE

| (167) | Komisjon leidis ATE ümberkorraldamisotsuses, et selle otsuse põhjendustes 58 ja 108 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ning on kooskõlas siseturuga. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon leidis ATE ümberkorraldamisotsuses, et selle otsuse põhjendustes 58 ja 108 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ning on kooskõlas siseturuga.

| (168) | ATE likvideerimisotsuses tegi komisjon järelduse, et otsuse põhjendustes 109 ja 110 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ATE üleantud tegevusele. Lisaks sellele leidis komisjon, et ATEle antud abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui ATE üleantud tegevuse integreerimine teostatakse kava kohaselt ja kui Piraeuse panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada panga pikaajalise elujõulisuse. Pikaajalise elujõulisuse taastamise mõiste määratletakse punktis 7.6.2. |
| --- | --- |

(168)

ATE likvideerimisotsuses tegi komisjon järelduse, et otsuse põhjendustes 109 ja 110 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ATE üleantud tegevusele. Lisaks sellele leidis komisjon, et ATEle antud abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui ATE üleantud tegevuse integreerimine teostatakse kava kohaselt ja kui Piraeuse panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada panga pikaajalise elujõulisuse. Pikaajalise elujõulisuse taastamise mõiste määratletakse punktis 7.6.2.

| (169) | Seetõttu ei pea komisjon eespool nimetatud meetmeid ümber hindama ja kinnitab, et need on kokkusobivad siseturuga. |
| --- | --- |

(169)

Seetõttu ei pea komisjon eespool nimetatud meetmeid ümber hindama ja kinnitab, et need on kokkusobivad siseturuga.

6.2.   KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSEGA SEOTUD ABI HINDAMINE (MEEDE C)

6.2.1.   Abi olemasolu ja suurus

| (170) | Komisjon peab tegema meetme C puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune Euroopa Liidu liikmesriigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon peab tegema meetme C puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune Euroopa Liidu liikmesriigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (171) | Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist 524 miljoni euro ulatuses toimus Küprose üleantud tegevuse omandamiseks algatatud pakkumismenetluse ajal 2013. aasta märtsis. Meedet kohaldati seega 2013. aasta märtsis. Tegelik rekapitaliseerimine toimus 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (89). |
| --- | --- |

(171)

Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist 524 miljoni euro ulatuses toimus Küprose üleantud tegevuse omandamiseks algatatud pakkumismenetluse ajal 2013. aasta märtsis. Meedet kohaldati seega 2013. aasta märtsis. Tegelik rekapitaliseerimine toimus 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (89).

| (172) | Piraeuse pank rekapitaliseeriti Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis on Kreeka riigi poolt pankade toetamiseks asutatud ja rahastatud üksus, ning seega tehti väljamakse riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(172)

Piraeuse pank rekapitaliseeriti Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis on Kreeka riigi poolt pankade toetamiseks asutatud ja rahastatud üksus, ning seega tehti väljamakse riigi vahenditest.

| (173) | Mis puudutab riigiabi saajat, siis rekapitaliseerimise eesmärk oli katta Küprose üleantud tegevuse omandamisest tulenevaid kapitalivajadusi, nagu on selgitatud põhjenduses 72. Rekapitaliseeritud oleks mis tahes Kreeka pank, mis oleks omandanud Küprose üleantud tegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondile kinnituse saamiseks esitatud Piraeuse panga pakkumine arvestas Kreeka finantsstabiilsuse fondist rahastatava rekapitaliseerimisega. Sel ajal olid Kreeka pankade kapitaliressursid piiratud, mistõttu ükski pank ei oleks Küprose üleantud tegevust ilma rekapitaliseerimise lubaduseta omandanud. Lähtuvalt sellest leiab komisjon, et kuigi Kreeka finantsstabiilsuse fondi eraldatud kapitali ametlik saaja oli Piraeuse pank, sai riigiabi Küprose üleantud tegevus, kuna asjaomane meede võimaldab kõnealuse tegevuse müümist Kreeka pangale. Ilma Piraeuse panga rekapitaliseerimiseta ei oleks Kreeka pank seda omandanud. Küprose üleantud tegevus oleks jäänud samasse rühma tõsistes raskustes olevate pankadega (Küprose Rahvapank ja Küprose pank on mõlemad kriisilahendusmenetluses, võttes arvesse nende suuri kapitalivajadusi) ning ei oleks tõenäoliselt püsima jäänud või oleks kannatanud hoiuste suure väljavoolu tõttu. Mis puutub eelise olemasolusse, siis komisjon on seisukohal, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, nimelt ei oleks tavalistes turutingimustes tegutsev erainvestor võtnud sellisel suure ebakindluse ajal kohustust paigutada tulevikus Piraeuse panka suur hulk kapitali, teadmata eelnevalt tulevase kapitalisüsti tingimusi (st emissioonihinda). |
| --- | --- |

(173)

Mis puudutab riigiabi saajat, siis rekapitaliseerimise eesmärk oli katta Küprose üleantud tegevuse omandamisest tulenevaid kapitalivajadusi, nagu on selgitatud põhjenduses 72. Rekapitaliseeritud oleks mis tahes Kreeka pank, mis oleks omandanud Küprose üleantud tegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondile kinnituse saamiseks esitatud Piraeuse panga pakkumine arvestas Kreeka finantsstabiilsuse fondist rahastatava rekapitaliseerimisega. Sel ajal olid Kreeka pankade kapitaliressursid piiratud, mistõttu ükski pank ei oleks Küprose üleantud tegevust ilma rekapitaliseerimise lubaduseta omandanud. Lähtuvalt sellest leiab komisjon, et kuigi Kreeka finantsstabiilsuse fondi eraldatud kapitali ametlik saaja oli Piraeuse pank, sai riigiabi Küprose üleantud tegevus, kuna asjaomane meede võimaldab kõnealuse tegevuse müümist Kreeka pangale. Ilma Piraeuse panga rekapitaliseerimiseta ei oleks Kreeka pank seda omandanud. Küprose üleantud tegevus oleks jäänud samasse rühma tõsistes raskustes olevate pankadega (Küprose Rahvapank ja Küprose pank on mõlemad kriisilahendusmenetluses, võttes arvesse nende suuri kapitalivajadusi) ning ei oleks tõenäoliselt püsima jäänud või oleks kannatanud hoiuste suure väljavoolu tõttu. Mis puutub eelise olemasolusse, siis komisjon on seisukohal, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, nimelt ei oleks tavalistes turutingimustes tegutsev erainvestor võtnud sellisel suure ebakindluse ajal kohustust paigutada tulevikus Piraeuse panka suur hulk kapitali, teadmata eelnevalt tulevase kapitalisüsti tingimusi (st emissioonihinda).

| (174) | Lisaks on meede esmapilgul ilmselt valikuline, kuna seda kohaldatakse ainult Küprose üleantud tegevusvaldkondade suhtes (tegemist on ettevõtjatega) ja mitte ühegi teise ettevõtja suhtes. |
| --- | --- |

(174)

Lisaks on meede esmapilgul ilmselt valikuline, kuna seda kohaldatakse ainult Küprose üleantud tegevusvaldkondade suhtes (tegemist on ettevõtjatega) ja mitte ühegi teise ettevõtja suhtes.

| (175) | Küprose üleantud tegevusvaldkonnad ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalid konkureerivad teiste pankadega, sealhulgas välismaiste pankade tütarettevõtjatega, kes tegutsevad Kreekas või on Kreeka turule sisenemisest põhimõtteliselt huvitatud. Seega on kõnealuse tegevuse päästmine konkurentsi moonutav ning mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandustegevust. |
| --- | --- |

(175)

Küprose üleantud tegevusvaldkonnad ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalid konkureerivad teiste pankadega, sealhulgas välismaiste pankade tütarettevõtjatega, kes tegutsevad Kreekas või on Kreeka turule sisenemisest põhimõtteliselt huvitatud. Seega on kõnealuse tegevuse päästmine konkurentsi moonutav ning mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandustegevust.

| (176) | Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest 524 miljoni euro suuruses summas kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(176)

Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest 524 miljoni euro suuruses summas kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Riigiabi saaja

| (177) | Nagu põhjenduses 173 juba selgitati, leiab komisjon, et Küprose üleantud tegevus on Kreeka finantsstabiilsuse fondist EFSFi võlakirjade eraldamise kaudu saanud abi. |
| --- | --- |

(177)

Nagu põhjenduses 173 juba selgitati, leiab komisjon, et Küprose üleantud tegevus on Kreeka finantsstabiilsuse fondist EFSFi võlakirjade eraldamise kaudu saanud abi.

| (178) | Lisaks sellele, nagu selgitati põhjendustes 71 ja 173, oli Küprose üleantud tegevuse ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamine teise panga poolt vajalik finantsstabiilsuse seisukohast ning peamiselt sellepärast, et kolm Küprose panka olid väga raskes olukorras. Seetõttu tuleb Küprose üleantud tegevuse müümist ja asjaolu, kas müük sisaldab riigiabi ostjale, st Piraeuse pangale, vaadelda ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” kohaselt (90). |
| --- | --- |

(178)

Lisaks sellele, nagu selgitati põhjendustes 71 ja 173, oli Küprose üleantud tegevuse ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamine teise panga poolt vajalik finantsstabiilsuse seisukohast ning peamiselt sellepärast, et kolm Küprose panka olid väga raskes olukorras. Seetõttu tuleb Küprose üleantud tegevuse müümist ja asjaolu, kas müük sisaldab riigiabi ostjale, st Piraeuse pangale, vaadelda ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” kohaselt (90).

| (179) | Kreeka keskpank otsustas võtta müügi asjus ühendust ainult suurimate Kreekas tegutsevate omamaiste pankadega, kellest üksnes Piraeuse pank ja kaks muud panka tegid mittesiduva pakkumise. Piraeuse pank on ainus pakkuja, kes esitas kehtiva siduva pakkumise. Pakkumiskutsele vastanud ostjate piiratud arvu põhjal ei saa välistada, et pakkumine oli avatud, arvestades, et teistelt investoritelt ei olnud mõistlik ametlikku pakkumist loota. Kõnealusel ajal olid Kreekas tegutsevad välismaised pangad sügava ja pikaajalise majanduslanguse tagajärjel suuri laenukahjumeid kandva Kreeka pangandussüsteemi rahalise olukorra ebastabiilsuse tõttu loobunud või loobumas Kreekat hõlmavast tegevusest (nt Geniki, MBG, Emporiki Bank). Teiste sõnadega, nad olid Kreeka turult lahkumas ja ei otsinud seal uusi investeerimisvõimalusi. Lisaks sellele on alust arvata, et kõnealusest tegevusest oleks huvitatud üksnes investor, kes suudab omandatud tegevuse kiirelt stabiliseerida ja elujõuliseks muuta, st suur pangagrupp. Lõpuks, arvestades müügi korraldamiseks ette nähtud äärmiselt lühikest aega, mille dikteeris finantskriis, milles kõnealused pangad tegutsesid, oli välismaiste pankade või muud liiki investorite müügiprotsessis osalemine väga ebatõenäoline, kuna nimetatud investorid oleksid tavatingimustes soovinud enne ametliku pakkumise tegemist läbi viia müügiks pakutavate varade analüüsi. |
| --- | --- |

(179)

Kreeka keskpank otsustas võtta müügi asjus ühendust ainult suurimate Kreekas tegutsevate omamaiste pankadega, kellest üksnes Piraeuse pank ja kaks muud panka tegid mittesiduva pakkumise. Piraeuse pank on ainus pakkuja, kes esitas kehtiva siduva pakkumise. Pakkumiskutsele vastanud ostjate piiratud arvu põhjal ei saa välistada, et pakkumine oli avatud, arvestades, et teistelt investoritelt ei olnud mõistlik ametlikku pakkumist loota. Kõnealusel ajal olid Kreekas tegutsevad välismaised pangad sügava ja pikaajalise majanduslanguse tagajärjel suuri laenukahjumeid kandva Kreeka pangandussüsteemi rahalise olukorra ebastabiilsuse tõttu loobunud või loobumas Kreekat hõlmavast tegevusest (nt Geniki, MBG, Emporiki Bank). Teiste sõnadega, nad olid Kreeka turult lahkumas ja ei otsinud seal uusi investeerimisvõimalusi. Lisaks sellele on alust arvata, et kõnealusest tegevusest oleks huvitatud üksnes investor, kes suudab omandatud tegevuse kiirelt stabiliseerida ja elujõuliseks muuta, st suur pangagrupp. Lõpuks, arvestades müügi korraldamiseks ette nähtud äärmiselt lühikest aega, mille dikteeris finantskriis, milles kõnealused pangad tegutsesid, oli välismaiste pankade või muud liiki investorite müügiprotsessis osalemine väga ebatõenäoline, kuna nimetatud investorid oleksid tavatingimustes soovinud enne ametliku pakkumise tegemist läbi viia müügiks pakutavate varade analüüsi.

| (180) | Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Küprose üleantud tegevuse müügihind oli võrdne turuhinnaga ning abi olemasolu ostjale, st Piraeuse pangale, võib välistada. |
| --- | --- |

(180)

Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Küprose üleantud tegevuse müügihind oli võrdne turuhinnaga ning abi olemasolu ostjale, st Piraeuse pangale, võib välistada.

6.2.2.   Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (181) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(181)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.

| (182) | Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2011. aastal vastu pikendusteatise (91) ja 2013. aastal pangandusteatise (92). |
| --- | --- |

(182)

Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2011. aastal vastu pikendusteatise (91) ja 2013. aastal pangandusteatise (92).

| (183) | Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt üksikutele pankadele antud riigiabi (93) heakskiitmise raames tunnistanud, et Kreeka majandus on tõsiselt häiritud ning riigi toetus pankadele on sobiv selle häire kõrvaldamiseks. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b. |
| --- | --- |

(183)

Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt üksikutele pankadele antud riigiabi (93) heakskiitmise raames tunnistanud, et Kreeka majandus on tõsiselt häiritud ning riigi toetus pankadele on sobiv selle häire kõrvaldamiseks. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

| (184) | Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises. |
| --- | --- |

(184)

Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

| (185) | 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele:






  a) | asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et tõhusalt saavutada majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Nii ei oleks see juhul, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane; |
| --- | --- | --- |

(185)

2008. aasta pangandusteatise punkti 15 kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele:

a)

asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et tõhusalt saavutada majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Nii ei oleks see juhul, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane;

| b) | vajalikkus: abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Eesmärgini jõudmiseks peab meede olema minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige kohasemas vormis; |
| --- | --- |

b)

vajalikkus: abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Eesmärgini jõudmiseks peab meede olema minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige kohasemas vormis;

| c) | proportsionaalsus: meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

c)

proportsionaalsus: meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga.

| (186) | Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises. |
| --- | --- |

(186)

Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

| (187) | Rekapitaliseerimisteatises sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta. |
| --- | --- |

(187)

Rekapitaliseerimisteatises sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.

| (188) | Ümberkorraldamisteatises selgitas komisjon ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Piraeuse panga ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 11 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(188)

Ümberkorraldamisteatises selgitas komisjon ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Piraeuse panga ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 11 osutatud meetmeid.

6.2.3.   Abimeetme C kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega

6.2.3.1.   Asjakohasus

| (189) | Seoses meetme asjakohasusega, st Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustusega rekapitaliseerida Piraeuse pank 524 miljoni euro ulatuses, leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna see võimaldas müüa kõnealusele pangale kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse. |
| --- | --- |

(189)

Seoses meetme asjakohasusega, st Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustusega rekapitaliseerida Piraeuse pank 524 miljoni euro ulatuses, leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna see võimaldas müüa kõnealusele pangale kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse.

| (190) | Meetme puudumise korral ei oleks ükski Kreeka pank, sealhulgas Piraeuse pank, soovinud Küprose üleantud tegevust omandada ajal, kui ükski pank väljaspool Kreekat ei tahtnud sellele turule tulla. Kui Küprose üleantud tegevus oleks jäänud omandamata, oleks see seadnud ohtu kõnealuse tegevuse ja eelkõige Kreeka filiaalide hoiused. Seega suudeti Kreekas meetme abil säilitada finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina. |
| --- | --- |

(190)

Meetme puudumise korral ei oleks ükski Kreeka pank, sealhulgas Piraeuse pank, soovinud Küprose üleantud tegevust omandada ajal, kui ükski pank väljaspool Kreekat ei tahtnud sellele turule tulla. Kui Küprose üleantud tegevus oleks jäänud omandamata, oleks see seadnud ohtu kõnealuse tegevuse ja eelkõige Kreeka filiaalide hoiused. Seega suudeti Kreekas meetme abil säilitada finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina.

6.2.3.2.   Vajalikkus

| (191) | 2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et näiteks kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega. |
| --- | --- |

(191)

2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et näiteks kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.

| (192) | Ajal, kui Kreeka pankadel oli väga raske kapitali hankida, kattis kõnealune meede kapitalivajadused, mis oleksid tekkinud ostuhinna maksmisel Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, et omandamine saaks toimuda. |
| --- | --- |

(192)

Ajal, kui Kreeka pankadel oli väga raske kapitali hankida, kattis kõnealune meede kapitalivajadused, mis oleksid tekkinud ostuhinna maksmisel Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, et omandamine saaks toimuda.

| (193) | Lisaks tõstab komisjon positiivselt esile, et abi anti kapitalisüstina 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond ei andnud Piraeuse pangale rahalist toetust, vaid omandas sama väärtusega lihtaktsiaid. |
| --- | --- |

(193)

Lisaks tõstab komisjon positiivselt esile, et abi anti kapitalisüstina 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond ei andnud Piraeuse pangale rahalist toetust, vaid omandas sama väärtusega lihtaktsiaid.

| (194) | Seega on meede vajalik, et saavutada Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna tekkinud häire piiramise eesmärk. |
| --- | --- |

(194)

Seega on meede vajalik, et saavutada Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna tekkinud häire piiramise eesmärk.

6.2.3.3.   Proportsionaalsus

| (195) | Abi saanud tegevus müüdi pärast seda, kui Kreeka ametiasutused kuulutasid välja pakkumismenetluse. Omandatud tegevus integreeriti kiiresti Piraeuse pangaga. Abimeede ei võimaldanud abi saanud tegevusel jääda turule eraldi konkurendina. |
| --- | --- |

(195)

Abi saanud tegevus müüdi pärast seda, kui Kreeka ametiasutused kuulutasid välja pakkumismenetluse. Omandatud tegevus integreeriti kiiresti Piraeuse pangaga. Abimeede ei võimaldanud abi saanud tegevusel jääda turule eraldi konkurendina.

| (196) | Lisaks oli abisumma suhteliselt väike, moodustades ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse netolaenude kogusummast (või ligikaudu 3 % selle riskiga kaalutud varadest) (94). |
| --- | --- |

(196)

Lisaks oli abisumma suhteliselt väike, moodustades ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse netolaenude kogusummast (või ligikaudu 3 % selle riskiga kaalutud varadest) (94).

| (197) | Seepärast leiab komisjon, et meetme kavandamisel oli peetud silmas põhjendamatute konkurentsimoonutuste minimeerimise vajadust. |
| --- | --- |

(197)

Seepärast leiab komisjon, et meetme kavandamisel oli peetud silmas põhjendamatute konkurentsimoonutuste minimeerimise vajadust.

6.2.3.4.   Järeldus kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega

| (198) | Põhjendustes 189–197 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist oli asjakohane ja vajalik, saavutamaks eesmärki piirata häiret Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ning kavandatud nii, et minimeerida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, ning on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega. |
| --- | --- |

(198)

Põhjendustes 189–197 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist oli asjakohane ja vajalik, saavutamaks eesmärki piirata häiret Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ning kavandatud nii, et minimeerida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, ning on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega.

6.2.4.   Abimeetme kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

| (199) | Nagu on selgitatud põhjenduses 178, kuulub Küprose üleantud tegevuse müük ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” alla. Ümberkorraldamisteatise punkti 17 kohaselt tuleb raskustesse sattunud panga müügi puhul muule finantsasutusele kinni pidada elujõulisuse ja omapanuse ning konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest. |
| --- | --- |

(199)

Nagu on selgitatud põhjenduses 178, kuulub Küprose üleantud tegevuse müük ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” alla. Ümberkorraldamisteatise punkti 17 kohaselt tuleb raskustesse sattunud panga müügi puhul muule finantsasutusele kinni pidada elujõulisuse ja omapanuse ning konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest.

6.2.4.1.   Küprose üleantud tegevuse pikaajaline elujõulisus müümise kaudu

| (200) | Ümberkorraldamisotsuse punktis 17 selgitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust. |
| --- | --- |

(200)

Ümberkorraldamisotsuse punktis 17 selgitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust.

| (201) | Piraeuse pank integreeris edukalt Küprose üleantud tegevuse. Nagu on märgitud punktis 7.6, võib panga ümberkorraldamiskava põhjal lugeda Piraeuse panka elujõuliseks üksuseks. Seepärast võimaldab asjaolu, et Küprose pankade tegevus kanti üle Piraeuse panka, taastada selle pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(201)

Piraeuse pank integreeris edukalt Küprose üleantud tegevuse. Nagu on märgitud punktis 7.6, võib panga ümberkorraldamiskava põhjal lugeda Piraeuse panka elujõuliseks üksuseks. Seepärast võimaldab asjaolu, et Küprose pankade tegevus kanti üle Piraeuse panka, taastada selle pikaajalise elujõulisuse.

6.2.4.2.   Omaosalus ja kulude jagamine

| (202) | Kolme Küprose panga aktsionäride osaluse kohta ümberkorraldamiskulude kandmisel märgib komisjon, et kolm Küprose panka ei müünud Küprose üleantud tegevust selle arvestusliku väärtusega, vaid vastavalt PIMCO aruandele korrigeeritud väärtusega. Lisaks kandsid kolm Küprose panka isegi pärast kõnealust korrigeerimist Piraeuse pangale üle rohkem varasid kui kohustusi. Seega saavutati aktsionäride puhul piisav kulude jagamine, kuna Küprose üleantud tegevuse väärtuse vähenemise kulud kandsid müüjad. |
| --- | --- |

(202)

Kolme Küprose panga aktsionäride osaluse kohta ümberkorraldamiskulude kandmisel märgib komisjon, et kolm Küprose panka ei müünud Küprose üleantud tegevust selle arvestusliku väärtusega, vaid vastavalt PIMCO aruandele korrigeeritud väärtusega. Lisaks kandsid kolm Küprose panka isegi pärast kõnealust korrigeerimist Piraeuse pangale üle rohkem varasid kui kohustusi. Seega saavutati aktsionäride puhul piisav kulude jagamine, kuna Küprose üleantud tegevuse väärtuse vähenemise kulud kandsid müüjad.

6.2.4.3.   Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (203) | Konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud: „Komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast [...] usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. [...] Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb”. |
| --- | --- |

(203)

Konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud: „Komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast [...] usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. [...] Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb”.

| (204) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 196, moodustab abisumma ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse riskiga kaalutud varadest. Seetõttu peab komisjon seda suhteliselt väikeseks, arvestades, et kõnealune summa võimaldas müüa Küprose üleantud tegevuse ning tagas Kreekas finantsstabiilsuse säilitamise, nagu selgitati põhjenduses 190. |
| --- | --- |

(204)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 196, moodustab abisumma ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse riskiga kaalutud varadest. Seetõttu peab komisjon seda suhteliselt väikeseks, arvestades, et kõnealune summa võimaldas müüa Küprose üleantud tegevuse ning tagas Kreekas finantsstabiilsuse säilitamise, nagu selgitati põhjenduses 190.

| (205) | Pärast Küprose üleantud tegevuse müümist lõpetasid Kreeka filiaalid tegevuse eraldiseisvate konkurentidena, sest nad integreeriti täielikult Piraeuse panka. |
| --- | --- |

(205)

Pärast Küprose üleantud tegevuse müümist lõpetasid Kreeka filiaalid tegevuse eraldiseisvate konkurentidena, sest nad integreeriti täielikult Piraeuse panka.

| (206) | Komisjon jõuab järeldusele, et arvestades suhteliselt väikest abisummat Küprose üleantud tegevusele ja asjaolu, et kõnealused filiaalid ei jätka eraldiseisvate konkurentidena, puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus. |
| --- | --- |

(206)

Komisjon jõuab järeldusele, et arvestades suhteliselt väikest abisummat Küprose üleantud tegevusele ja asjaolu, et kõnealused filiaalid ei jätka eraldiseisvate konkurentidena, puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.

6.2.4.4.   Järeldus kokkusobivuse kohta ümberkorraldamisteatisega

| (207) | Põhjendustes 199–206 esitatud analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprose üleantud tegevuse müümine ja Piraeuse panka integreerimine tagab selle pikaajalise elujõulisuse, et abi piirdub vajaliku miinimumiga ja et kooskõlas ümberkorraldamisteatisega puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus. |
| --- | --- |

(207)

Põhjendustes 199–206 esitatud analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprose üleantud tegevuse müümine ja Piraeuse panka integreerimine tagab selle pikaajalise elujõulisuse, et abi piirdub vajaliku miinimumiga ja et kooskõlas ümberkorraldamisteatisega puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.

| (208) | Lähtuvalt sellest tuleb Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist kuulutada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(208)

Lähtuvalt sellest tuleb Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist kuulutada siseturuga kokkusobivaks.

7.   PIRAEUSE PANGALE ANTUD ABI HINDAMINE

7.1.   ABI OLEMASOLU JA SUURUS

| (209) | Komisjon peab tegema Piraeuse panga puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon peab tegema Piraeuse panga puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.1.   Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul

7.1.1.1.   Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)

| (210) | Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava (95) heakskiitmise ja pikendamise kohta juba kindlaks teinud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. 2011. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigi tagatisega võlakirjade ja riigivõlakirjade tagasimaksmata summa vastavalt 9,9 miljardit eurot ja 1 024 miljonit eurot (96). Edasine Kreeka pankade toetuskava raames antav likviidsustoetus kujutaks endast samuti abi. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava (95) heakskiitmise ja pikendamise kohta juba kindlaks teinud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. 2011. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigi tagatisega võlakirjade ja riigivõlakirjade tagasimaksmata summa vastavalt 9,9 miljardit eurot ja 1 024 miljonit eurot (96). Edasine Kreeka pankade toetuskava raames antav likviidsustoetus kujutaks endast samuti abi.

7.1.1.2.   Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)

| (211) | Komisjon on 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta juba kindlaks teinud, et kava rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Piraeuse pank on saanud 750 miljoni euro väärtuses eelisaktsiaid, mis moodustab 2,1 % panga riskiga kaalutud varast (97). |
| --- | --- |

(211)

Komisjon on 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta juba kindlaks teinud, et kava rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Piraeuse pank on saanud 750 miljoni euro väärtuses eelisaktsiaid, mis moodustab 2,1 % panga riskiga kaalutud varast (97).

7.1.2.   Abi olemasolu riigi tagatud likviidsusabi puhul (meede L2)

| (212) | 2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade rahaliste vahendite eraldamine finantsasutustele ei kujuta abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimelisusega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), ei saa järeldada, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(212)

2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade rahaliste vahendite eraldamine finantsasutustele ei kujuta abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimelisusega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), ei saa järeldada, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei kujuta endast riigiabi.

| (213) | Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigigarantii andmist Kreeka keskpangale, kusjuures mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Sellest lähtuvalt andis erakorraline likviidsusabi Piraeuse pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas Piraeuse pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab Piraeuse pangale antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(213)

Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigigarantii andmist Kreeka keskpangale, kusjuures mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Sellest lähtuvalt andis erakorraline likviidsusabi Piraeuse pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas Piraeuse pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab Piraeuse pangale antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (214) | Eespool esitatut aluseks võttes leiab komisjon, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see ligikaudu 31,4 miljardit eurot. Pärast järsku vähenemist 2013. aastal oli likviidsusabi suurus sama aasta lõpus vaid 750 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(214)

Eespool esitatut aluseks võttes leiab komisjon, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see ligikaudu 31,4 miljardit eurot. Pärast järsku vähenemist 2013. aastal oli likviidsusabi suurus sama aasta lõpus vaid 750 miljonit eurot.

7.1.3.   Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu võetud meetmete puhul

7.1.3.1.   Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

| (215) | Menetluse algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba teinud järelduse, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Piraeuse pangale eraldatud kapital oli 4,7 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(215)

Menetluse algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba teinud järelduse, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Piraeuse pangale eraldatud kapital oli 4,7 miljardit eurot.

7.1.3.2.   Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

| (216) | Meede B2 viidi ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65. |
| --- | --- |

(216)

Meede B2 viidi ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65.

| (217) | Mis puudutab eelise olemasolu, siis tõstis meede B2 Piraeuse panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ning andis juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks kujutab meetme B2 hüvitamine intresside kogunemist EFSFi võlakirjadele, samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Et hüvitis on ilmselt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentide hüvitistest, ei oleks Piraeuse pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 Piraeuse pangale riigi vahenditest eelise andmist. Et meede oli kättesaadav ainult Piraeuse pangale, on see valikuline. |
| --- | --- |

(217)

Mis puudutab eelise olemasolu, siis tõstis meede B2 Piraeuse panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ning andis juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks kujutab meetme B2 hüvitamine intresside kogunemist EFSFi võlakirjadele, samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Et hüvitis on ilmselt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentide hüvitistest, ei oleks Piraeuse pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 Piraeuse pangale riigi vahenditest eelise andmist. Et meede oli kättesaadav ainult Piraeuse pangale, on see valikuline.

| (218) | Meetme B2 kohaldamise tulemusena Piraeuse panga seisund tugevnes, kuna panga käsutusse anti edasiseks kapitalinõuete täimiseks vajalikud rahalised vahendid, mis tekitas konkurentsimoonutusi. Kuna pank tegutseb ka teiste liikmesriikide pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B2 liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(218)

Meetme B2 kohaldamise tulemusena Piraeuse panga seisund tugevnes, kuna panga käsutusse anti edasiseks kapitalinõuete täimiseks vajalikud rahalised vahendid, mis tekitas konkurentsimoonutusi. Kuna pank tegutseb ka teiste liikmesriikide pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B2 liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (219) | Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Siseriiklikud ametiasutused andsid sellest teada kui abist. Saadud kapital on 1 553 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Siseriiklikud ametiasutused andsid sellest teada kui abist. Saadud kapital on 1 553 miljonit eurot.

7.1.3.3.   Kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)

| (220) | Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda Piraeuse panga rekapitaliseerimise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames kehtestas. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega eraldab fond riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Kreeka finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 082 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(220)

Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda Piraeuse panga rekapitaliseerimise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames kehtestas. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega eraldab fond riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Kreeka finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 082 miljonit eurot.

| (221) | Kohustuse võtmise kinnitus andis Piraeuse pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindluse, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta seda turult hankida ei suuda. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et juhul, kui Piraeuse pangal ei õnnestu vajalikku kapitaliosa turult saada, eraldab selle Kreeka finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks tegemist nõustunud kohustusi võtma ning Piraeuse pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturgudele. Eelis on valikuline, kuna seda ei antud kõigile Kreekas tegutsevatele pankadele. |
| --- | --- |

(221)

Kohustuse võtmise kinnitus andis Piraeuse pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindluse, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta seda turult hankida ei suuda. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et juhul, kui Piraeuse pangal ei õnnestu vajalikku kapitaliosa turult saada, eraldab selle Kreeka finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks tegemist nõustunud kohustusi võtma ning Piraeuse pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturgudele. Eelis on valikuline, kuna seda ei antud kõigile Kreekas tegutsevatele pankadele.

| (222) | Kuna Piraeuse pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt seal tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B3 ühtlasi liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab konkurentsi. |
| --- | --- |

(222)

Kuna Piraeuse pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt seal tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B3 ühtlasi liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab konkurentsi.

| (223) | Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui riigiabist. |
| --- | --- |

(223)

Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui riigiabist.

7.1.3.4.   Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises 2013. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks (meede B4)

| (224) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises eesmärgiga katta 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajadused (meede B4) tähendab esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) osalist konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks 5 891 miljoni euro väärtuses lihtaktsiatesse. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi osalist konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nominaalsummat. Abi teatava nominaalsumma korral suurendab see siiski Piraeuse panga eelist (ja süvendab seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu meetmete B1 ja B2 puhul. |
| --- | --- |

(224)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises eesmärgiga katta 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajadused (meede B4) tähendab esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) osalist konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks 5 891 miljoni euro väärtuses lihtaktsiatesse. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi osalist konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nominaalsummat. Abi teatava nominaalsumma korral suurendab see siiski Piraeuse panga eelist (ja süvendab seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu meetmete B1 ja B2 puhul.

| (225) | Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seoses konkurentsimoonutustega ja mõjuga kaubandusele toob komisjon näiteks, et abi võimaldas Piraeuse pangal jätkata oma tehinguid teistes liikmesriikides. Piraeuse panga likvideerimine oleks toonud kaasa panga välismaise tegevuse lõpetamise kas selle likvideerimise või müügi teel. Lisaks tegutsesid Kreekas teatavad teiste liikmesriikide pangad. Seega piiratakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meede B4 kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seoses konkurentsimoonutustega ja mõjuga kaubandusele toob komisjon näiteks, et abi võimaldas Piraeuse pangal jätkata oma tehinguid teistes liikmesriikides. Piraeuse panga likvideerimine oleks toonud kaasa panga välismaise tegevuse lõpetamise kas selle likvideerimise või müügi teel. Lisaks tegutsesid Kreekas teatavad teiste liikmesriikide pangad. Seega piiratakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meede B4 kujutab endast riigiabi.

7.1.3.5.   Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta

| (226) | Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summa oli 7 335 miljonit eurot. Kuna Piraeuse pank kaasas 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise jooksul 1 444 miljoni euro suuruses summas erakapitali, nagu osutati punktis 7.1.3.3, konverteeriti ainult osa esimesest ja teisest ajutisest rekapitaliseerimisest (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks (meede B4). Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 1 082 miljoni euro suuruses summas (meede B3) eraldatud täiendavat kapitali ei läinud vaja ning seetõttu ei makstud seda välja. Väljamakstud riigiabi summa suurus oli seega võrdne üksnes esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise summaga, st 6 253 miljonit eurot ning osa nimetatud abist maksti 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise ajal kuue kuuga tagasi (meede B4), kuna erasektori osalus ületas summa, mille fond oli kohustunud eraldama. |
| --- | --- |

(226)

Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summa oli 7 335 miljonit eurot. Kuna Piraeuse pank kaasas 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise jooksul 1 444 miljoni euro suuruses summas erakapitali, nagu osutati punktis 7.1.3.3, konverteeriti ainult osa esimesest ja teisest ajutisest rekapitaliseerimisest (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks (meede B4). Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 1 082 miljoni euro suuruses summas (meede B3) eraldatud täiendavat kapitali ei läinud vaja ning seetõttu ei makstud seda välja. Väljamakstud riigiabi summa suurus oli seega võrdne üksnes esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise summaga, st 6 253 miljonit eurot ning osa nimetatud abist maksti 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise ajal kuue kuuga tagasi (meede B4), kuna erasektori osalus ületas summa, mille fond oli kohustunud eraldama.

| (227) | Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi summa suurusele absoluutväärtuses tuleb komisjonil arvesse võtta ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmeid B1, B2 ja B3 kohaldati ühe aasta jooksul ajavahemikul 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta maini. Kõnealusel ajavahemikul suurenes Piraeuse panga riskiga kaalutud vara järjestikuste omandamiste tagajärjel märkimisväärselt. Seega tekib küsimus, millist riskiga kaalutud vara taset tuleks kasutada ehk täpsemalt, kas riigiabi hindamise aluseks tuleks võtta olemasolev riskiga kaalutud vara nimetatud perioodi alguses või lõpus. Meetmete B1, B2 ja B3 eesmärk oli katta Kreeka keskpanga poolt 2012. aasta märtsis kindlaks määratud kapitalivajadus (2012. aasta stressitest). Teiste sõnadega, kapitalivajadused, mida kõnealuste riigiabimeetmetega püüti leevendada, olid olemas juba märtsis 2012. Seetõttu leiab komisjon, et meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summat tuleb võrrelda Piraeuse panga riskiga kaalutud varaga 31. märtsil 2012. Seejuures tuletatakse meelde, et alates 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni ei võtnud Kreeka keskpank arvesse Kreeka pankade poolt kapitalivajaduste üles- või allapoole korrigeerimiseks läbi viidud omandamisi. See asjaolu tõendab veelkord, et meetmed B1, B2 ja B3 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud Piraeuse panga näitajatega 31. märtsi 2012. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(227)

Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi summa suurusele absoluutväärtuses tuleb komisjonil arvesse võtta ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmeid B1, B2 ja B3 kohaldati ühe aasta jooksul ajavahemikul 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta maini. Kõnealusel ajavahemikul suurenes Piraeuse panga riskiga kaalutud vara järjestikuste omandamiste tagajärjel märkimisväärselt. Seega tekib küsimus, millist riskiga kaalutud vara taset tuleks kasutada ehk täpsemalt, kas riigiabi hindamise aluseks tuleks võtta olemasolev riskiga kaalutud vara nimetatud perioodi alguses või lõpus. Meetmete B1, B2 ja B3 eesmärk oli katta Kreeka keskpanga poolt 2012. aasta märtsis kindlaks määratud kapitalivajadus (2012. aasta stressitest). Teiste sõnadega, kapitalivajadused, mida kõnealuste riigiabimeetmetega püüti leevendada, olid olemas juba märtsis 2012. Seetõttu leiab komisjon, et meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summat tuleb võrrelda Piraeuse panga riskiga kaalutud varaga 31. märtsil 2012. Seejuures tuletatakse meelde, et alates 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni ei võtnud Kreeka keskpank arvesse Kreeka pankade poolt kapitalivajaduste üles- või allapoole korrigeerimiseks läbi viidud omandamisi. See asjaolu tõendab veelkord, et meetmed B1, B2 ja B3 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud Piraeuse panga näitajatega 31. märtsi 2012. aasta seisuga.

| (228) | Piraeuse pangale anti abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustuse (meede B3) summa, st 7 335 miljoni euro ehk 21,5 % ulatuses Piraeuse panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(228)

Piraeuse pangale anti abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustuse (meede B3) summa, st 7 335 miljoni euro ehk 21,5 % ulatuses Piraeuse panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.

| (229) | Piraeuse pangale maksti välja abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) summa, st 6 253 miljoni euro ehk 18,4 % ulatuses panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(229)

Piraeuse pangale maksti välja abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) summa, st 6 253 miljoni euro ehk 18,4 % ulatuses panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.

| (230) | Kuna Piraeuse pank suutis kaasata erakapitali, oli lõplik summa, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale lihtaktsiates, 5 891 miljonit eurot, mis moodustab 31. märtsi 2012. aasta seisuga 17,3 % panga riskiga kaalutud varast. |
| --- | --- |

(230)

Kuna Piraeuse pank suutis kaasata erakapitali, oli lõplik summa, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale lihtaktsiates, 5 891 miljonit eurot, mis moodustab 31. märtsi 2012. aasta seisuga 17,3 % panga riskiga kaalutud varast.

7.1.4.   Järeldus Piraeuse panga saadud abi olemasolu ja kogusumma kohta

| (231) | Meetmed A, B1, B2, B3, B4, L1 ja L2 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tabelis 11 on esitatud kokkuvõte nende meetmete kohta.

  Tabel 11


  Ülevaade Piraeuse panga saadud koguabist










  Viide | Meede | Meetme liik | Abisumma | Abi/riskiga kaalutud vara |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Eelisaktsiad | Kapitalitoetus | 750 miljonit eurot | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | Esimene ajutine rekapitaliseerimine
  Teine ajutine rekapitaliseerimine
  Kohustuse võtmise kinnitus | Kapitalitoetus | 4 700 miljonit eurot
  1 553 miljonit eurot
  1 082 miljonit eurot | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| Piraeuse pangale antud kapitaliabi kokku A + B1 + B2 + B3 | 8 085 miljonit eurot | 23,7 % |
| Pangale välja makstud abi kokku A + B1 + B2 | 7 003 miljonit eurot | 21,6 % |
| B4 | Rekapitaliseerimine | Kapitalitoetus | 5 891 miljonit eurot | 17,3 % |
| Piraeuse pangale välja makstud abi kokku, millest on lahutatud 6 kuu jooksul tagasi makstud abi | 6 641 miljonit eurot | 19,4 % |
| Viide | Meede | Meetme liik | Abi nominaalsumma |
| L1 | Likviidsustoetus | Tagatis
  Obligatsiooni-laen | Tagatisi: 9,9 miljardit eurot
  Obligatsioonilaene: 1,3 miljardit eurot |
| L2 | Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi | Rahastamine ja tagatis | 31,4 miljardit eurot |
| Piraeuse pangale antud likviidsusabi kokku | 42,6 miljardit eurot |

(231)

Meetmed A, B1, B2, B3, B4, L1 ja L2 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tabelis 11 on esitatud kokkuvõte nende meetmete kohta.

Tabel 11

Ülevaade Piraeuse panga saadud koguabist

Viide

Meede

Meetme liik

Abisumma

Abi/riskiga kaalutud vara

A

Eelisaktsiad

Kapitalitoetus

750 miljonit eurot

2,1 %

B1

B2

B3

Esimene ajutine rekapitaliseerimine

Teine ajutine rekapitaliseerimine

Kohustuse võtmise kinnitus

Kapitalitoetus

4 700 miljonit eurot

1 553 miljonit eurot

1 082 miljonit eurot

13,8 %

4,5 %

3,2 %

Piraeuse pangale antud kapitaliabi kokku A + B1 + B2 + B3

8 085 miljonit eurot

23,7 %

Pangale välja makstud abi kokku A + B1 + B2

7 003 miljonit eurot

21,6 %

B4

Rekapitaliseerimine

Kapitalitoetus

5 891 miljonit eurot

17,3 %

Piraeuse pangale välja makstud abi kokku, millest on lahutatud 6 kuu jooksul tagasi makstud abi

6 641 miljonit eurot

19,4 %

Viide

Meede

Meetme liik

Abi nominaalsumma

L1

Likviidsustoetus

Tagatis

Obligatsiooni-laen

Tagatisi: 9,9 miljardit eurot

Obligatsioonilaene: 1,3 miljardit eurot

L2

Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi

Rahastamine ja tagatis

31,4 miljardit eurot

Piraeuse pangale antud likviidsusabi kokku

42,6 miljardit eurot

7.2.   KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (232) | Vastavalt põhjenduses 183 tehtud järeldusele peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b (98). |
| --- | --- |

(232)

Vastavalt põhjenduses 183 tehtud järeldusele peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b (98).

| (233) | Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises. |
| --- | --- |

(233)

Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

| (234) | Juhised rekapitaliseerimismeetmete kohta on toodud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises. |
| --- | --- |

(234)

Juhised rekapitaliseerimismeetmete kohta on toodud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.

| (235) | Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja nõuetekohane omaosalus ja piirata konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(235)

Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja nõuetekohane omaosalus ja piirata konkurentsi moonutamist.

| (236) | Kõnealust raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mida kohaldatakse pärast 31. juulit 2013 komisjoni eelneva heakskiiduta teatatud või võetud abimeetmete suhtes. |
| --- | --- |

(236)

Kõnealust raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mida kohaldatakse pärast 31. juulit 2013 komisjoni eelneva heakskiiduta teatatud või võetud abimeetmete suhtes.

7.2.1.   Piraeuse pangale eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (237) | Piraeuse pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames ning selle muudatuste ja pikendamise kohaselt (99). Iga edasine likviidsustoetuse andmine Piraeuse pangale toimub kava alusel, mille on täielikult heaks kiitnud komisjon. Abi tingimused peab enne eraldamist heaks kiitma komisjon ning seetõttu ei ole vaja neid käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata. |
| --- | --- |

(237)

Piraeuse pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames ning selle muudatuste ja pikendamise kohaselt (99). Iga edasine likviidsustoetuse andmine Piraeuse pangale toimub kava alusel, mille on täielikult heaks kiitnud komisjon. Abi tingimused peab enne eraldamist heaks kiitma komisjon ning seetõttu ei ole vaja neid käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.

7.2.2.   Eelisaktsiate kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede A)

| (238) | 2009. aasta eelisaktsiate vormis rekapitaliseerimine (meede A) toimus 2008. aasta pangandusteatise alusel samal aastal heaks kiidetud Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Seega puudub vajadus hinnata seda veel kord 2008. aasta pangandusteatise alusel ja piisab üksnes ümberkorraldamisteatise alusel hindamisest. |
| --- | --- |

(238)

2009. aasta eelisaktsiate vormis rekapitaliseerimine (meede A) toimus 2008. aasta pangandusteatise alusel samal aastal heaks kiidetud Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Seega puudub vajadus hinnata seda veel kord 2008. aasta pangandusteatise alusel ja piisab üksnes ümberkorraldamisteatise alusel hindamisest.

7.2.3.   Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede L2)

| (239) | Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Igasuguse pärast 31. juulit 2013 ilma komisjoni eelneva heakskiiduta antud riigi tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes kohaldatakse 2013. aasta pangandusteatist. |
| --- | --- |

(239)

Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Igasuguse pärast 31. juulit 2013 ilma komisjoni eelneva heakskiiduta antud riigi tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes kohaldatakse 2013. aasta pangandusteatist.

7.2.4.   Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (240) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3, ja B4) ja eeskätt hüvitamise kokkusobivust tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Et nimetatud meetmed viidi ellu enne 1. augustit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise kohaldamisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel. |
| --- | --- |

(240)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3, ja B4) ja eeskätt hüvitamise kokkusobivust tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Et nimetatud meetmed viidi ellu enne 1. augustit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise kohaldamisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel.

7.3.   MEETME L2 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE JA 2011. AASTA PIKENDUSTEATISEGA

| (241) | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus. |
| --- | --- |

(241)

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.

| (242) | Kuna Kreeka pangad jäid hulgimüügiturust kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest, nagu on märgitud põhjenduses 37, ning kuna Piraeuse pank ei saanud laenata piisavaid vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, tugines ta piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile, hoides sel viisil ära makseviivitused. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism tõsise häire kõrvaldamiseks, mille Piraeuse panga makseraskused oleksid põhjustanud. |
| --- | --- |

(242)

Kuna Kreeka pangad jäid hulgimüügiturust kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest, nagu on märgitud põhjenduses 37, ning kuna Piraeuse pank ei saanud laenata piisavaid vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, tugines ta piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile, hoides sel viisil ära makseviivitused. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism tõsise häire kõrvaldamiseks, mille Piraeuse panga makseraskused oleksid põhjustanud.

| (243) | Kuna riigi tagatud erakorralise likviidsusabiga kaasnesid Piraeuse panga jaoks suhteliselt kõrged rahastamiskulud, oli pank piisavalt motiveeritud mitte toetuma oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Piraeuse pank pidi maksma [...] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks oli Piraeuse pank kohustatud maksma riigile [...] baaspunkti garantiitasu. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus EKP refinantseerimise maksumusest palju suurem. Nende kahe erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav garantiitasu. Seega võib riigi nõutavat koguhüvitist pidada piisavaks. Mis puudutab riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summat, siis vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank selle vastavalt panga tegelikele vajadustele korrapäraselt läbi. Selle kasutamist kontrollitakse tähelepanelikult ja tagatakse piirdumine minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 Piraeuse pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. Piirdutakse minimaalselt vajaliku summaga. |
| --- | --- |

(243)

Kuna riigi tagatud erakorralise likviidsusabiga kaasnesid Piraeuse panga jaoks suhteliselt kõrged rahastamiskulud, oli pank piisavalt motiveeritud mitte toetuma oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Piraeuse pank pidi maksma [...] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks oli Piraeuse pank kohustatud maksma riigile [...] baaspunkti garantiitasu. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus EKP refinantseerimise maksumusest palju suurem. Nende kahe erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav garantiitasu. Seega võib riigi nõutavat koguhüvitist pidada piisavaks. Mis puudutab riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summat, siis vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank selle vastavalt panga tegelikele vajadustele korrapäraselt läbi. Selle kasutamist kontrollitakse tähelepanelikult ja tagatakse piirdumine minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 Piraeuse pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. Piirdutakse minimaalselt vajaliku summaga.

| (244) | Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja korrapärane kontrollimine, et selle kasutamine piirduks minimaalselt vajalikuga, tagab ühtlasi, et likviidsus on proportsionaalne ja ei moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib ühtlasi ära Kreeka võetud kohustuse, et Piraeuse pank viib ellu ümberkorralduskava, mis vähendab panga sõltuvust rahastamisest keskpanga vahendite kaudu ja järgib tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu analüüsiti punktis 7.6. Nimetatud asjaolud tagavad, et likviidsusabile toetumine lõpeb nii kiiresti kui võimalik ning et kõnealune abi on proportsionaalne. |
| --- | --- |

(244)

Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja korrapärane kontrollimine, et selle kasutamine piirduks minimaalselt vajalikuga, tagab ühtlasi, et likviidsus on proportsionaalne ja ei moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib ühtlasi ära Kreeka võetud kohustuse, et Piraeuse pank viib ellu ümberkorralduskava, mis vähendab panga sõltuvust rahastamisest keskpanga vahendite kaudu ja järgib tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu analüüsiti punktis 7.6. Nimetatud asjaolud tagavad, et likviidsusabile toetumine lõpeb nii kiiresti kui võimalik ning et kõnealune abi on proportsionaalne.

| (245) | Seega on meede L2 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega kooskõlas. Et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 ka nimetatud teatisega kooskõlas. |
| --- | --- |

(245)

Seega on meede L2 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega kooskõlas. Et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 ka nimetatud teatisega kooskõlas.

7.4.   MEETMETE B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE, 2011. AASTA PIKENDUSTEATISE JA 2013. AASTA PANGANDUSTEATISEGA

| (246) | Põhjenduses 241 öeldu kohaselt ja kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise punktiga 15 peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (100) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus. |
| --- | --- |

(246)

Põhjenduses 241 öeldu kohaselt ja kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise punktiga 15 peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (100) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.

| (247) | Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises sätestati edasised juhised riigi kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta. |
| --- | --- |

(247)

Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises sätestati edasised juhised riigi kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.

7.4.1.   Meetmete asjakohasus

| (248) | Komisjoni arvates on Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3, ja B4) asjakohased, kuna võimaldavad Piraeuse pangal täita kapitalinõudeid. Ilma Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiseta ei oleks Piraeuse pank suutnud oma tegevust jätkata ja oleks kaotanud juurdepääsu EKP refinantseerimistehingutele. |
| --- | --- |

(248)

Komisjoni arvates on Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3, ja B4) asjakohased, kuna võimaldavad Piraeuse pangal täita kapitalinõudeid. Ilma Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiseta ei oleks Piraeuse pank suutnud oma tegevust jätkata ja oleks kaotanud juurdepääsu EKP refinantseerimistehingutele.

| (249) | Selle kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et Piraeuse pank on Kreeka üks suuremaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise seisukohast. Seepärast on Piraeuse pank Kreeka jaoks süsteemselt oluline pank. Panga makseraskused oleksid seega tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Sellises olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi rahastamisele juurdepääsuga. Rahastamisvahendite puudus piiras nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks Piraeuse panga makseraskused häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Lisaks tingis meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohaldamise suurelt osalt erasektori kaasamise programm, mis oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu sündmus, ja mitte panga oskamatu juhtimine või ülemäärane riskide võtmine. Seega on kõnealused meetmed mõeldud peamiselt selleks, et tulla toime erasektori kaasamise programmi tagajärgedega ja aidata kaasa Kreeka finantsstabiilsuse säilitamisele. |
| --- | --- |

(249)

Selle kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et Piraeuse pank on Kreeka üks suuremaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise seisukohast. Seepärast on Piraeuse pank Kreeka jaoks süsteemselt oluline pank. Panga makseraskused oleksid seega tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Sellises olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi rahastamisele juurdepääsuga. Rahastamisvahendite puudus piiras nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks Piraeuse panga makseraskused häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Lisaks tingis meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohaldamise suurelt osalt erasektori kaasamise programm, mis oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu sündmus, ja mitte panga oskamatu juhtimine või ülemäärane riskide võtmine. Seega on kõnealused meetmed mõeldud peamiselt selleks, et tulla toime erasektori kaasamise programmi tagajärgedega ja aidata kaasa Kreeka finantsstabiilsuse säilitamisele.

| (250) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Piraeuse pank oli kohe võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141, on Kreeka kohustunud võtma rea meetmeid Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingute valdkonnas. Põhjenduste 115, 116 ja 117 kohaselt on Piraeuse pank oma tegevust ka oluliselt ümber korraldanud, kuna paljude kulude vähendamine on juba saavutatud. Seega on komisjoni kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(250)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Piraeuse pank oli kohe võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141, on Kreeka kohustunud võtma rea meetmeid Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingute valdkonnas. Põhjenduste 115, 116 ja 117 kohaselt on Piraeuse pank oma tegevust ka oluliselt ümber korraldanud, kuna paljude kulude vähendamine on juba saavutatud. Seega on komisjoni kahtlused hajutatud.

| (251) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka seoses sellega, kas olid nähtud ette piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui Piraeuse panka hakkab kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib juhul, kui enamusosalus läheks riigi kätte. Käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141 kirjeldatud kohustustega tagatakse Piraeuse panga krediiditehingute äriline iseloom ja igapäevase äritegevuse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise panga juhtkonna ülemäärase riskide võtmise eest. |
| --- | --- |

(251)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka seoses sellega, kas olid nähtud ette piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui Piraeuse panka hakkab kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib juhul, kui enamusosalus läheks riigi kätte. Käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141 kirjeldatud kohustustega tagatakse Piraeuse panga krediiditehingute äriline iseloom ja igapäevase äritegevuse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise panga juhtkonna ülemäärase riskide võtmise eest.

| (252) | Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega Kreeka finantsstabiilsuse säilitamine. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev juhtimine ei seaks ohtu Piraeuse panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased. |
| --- | --- |

(252)

Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega Kreeka finantsstabiilsuse säilitamine. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev juhtimine ei seaks ohtu Piraeuse panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased.

7.4.2.   Vajalikkus – abi piiramine miinimumiga

| (253) | 2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega. |
| --- | --- |

(253)

2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.

| (254) | Kapitalitoetuse suuruse arvutas välja Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu säilimine ajavahemikus 2012–2014 üle teatava taseme, nagu on kajastatud tabelis 3. Seega ei taga meetmed B1, B2, B3 ja B4 Piraeuse pangale liigset kapitali. Nagu on selgitatud põhjenduses 250, on võetud meetmeid panga täiendava abivajaduse ohu ärahoidmiseks tulevikus. |
| --- | --- |

(254)

Kapitalitoetuse suuruse arvutas välja Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu säilimine ajavahemikus 2012–2014 üle teatava taseme, nagu on kajastatud tabelis 3. Seega ei taga meetmed B1, B2, B3 ja B4 Piraeuse pangale liigset kapitali. Nagu on selgitatud põhjenduses 250, on võetud meetmeid panga täiendava abivajaduse ohu ärahoidmiseks tulevikus.

| (255) | Seoses esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) hüvitamisega tuletab komisjon meelde, et need toimusid vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning maksti välja mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. Alates EFSFi võlakirjade väljamaksmise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud hüvitisena võlakirjadelt kogunenud intressi pluss 1 % ulatuses tasu (101). Nagu on rõhutatud menetluse algatamise otsuses, on nimetatud hüvitis madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Madala hüvitismääraga periood piiritleti siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse konverteerimise kuupäevani ehk meetmeni B4). Kui esimene ja teine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal Piraeuse panga aktsiakapitalis langes 2,3 protsendile. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on seega hajutatud. |
| --- | --- |

(255)

Seoses esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) hüvitamisega tuletab komisjon meelde, et need toimusid vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning maksti välja mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. Alates EFSFi võlakirjade väljamaksmise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud hüvitisena võlakirjadelt kogunenud intressi pluss 1 % ulatuses tasu (101). Nagu on rõhutatud menetluse algatamise otsuses, on nimetatud hüvitis madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Madala hüvitismääraga periood piiritleti siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse konverteerimise kuupäevani ehk meetmeni B4). Kui esimene ja teine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal Piraeuse panga aktsiakapitalis langes 2,3 protsendile. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on seega hajutatud.

| (256) | Võttes lisaks arvesse Piraeuse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi teket peamiselt võla kustutamisest riigi kasuks (erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähenemise näol) ning riigi pikaajalisest majanduslangusest, on komisjon nõus aktsepteerima ajutist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest hüvitamise nõuetest (102). |
| --- | --- |

(256)

Võttes lisaks arvesse Piraeuse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi teket peamiselt võla kustutamisest riigi kasuks (erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähenemise näol) ning riigi pikaajalisest majanduslangusest, on komisjon nõus aktsepteerima ajutist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest hüvitamise nõuetest (102).

| (257) | Meede B3 kujutas endast kohustust eraldada kapitali selle tulevase suurendamise raames. Selle 2012. aasta detsembris võetud kohustuse oleks saanud ellu viia tegeliku kapitalisüstiga vaevalt viis kuud hiljem, 2013. aasta mais või juunis, kui Piraeuse pank jätkas kapitali suurendamist. Kuna pank kaasas erainvestoreid, võis Kreeka finantsstabiilsuse fond jätta lubatud kapitalisüsti tegemata. Silmas pidades lühikest ajavahemikku, mille jooksul kapitali võimaldamise kohustus kehtis, ning põhjenduses 256 esitatud põhjustel on vastuvõetav, et nimetatud kohustuse eest hüvitist ei makstud. |
| --- | --- |

(257)

Meede B3 kujutas endast kohustust eraldada kapitali selle tulevase suurendamise raames. Selle 2012. aasta detsembris võetud kohustuse oleks saanud ellu viia tegeliku kapitalisüstiga vaevalt viis kuud hiljem, 2013. aasta mais või juunis, kui Piraeuse pank jätkas kapitali suurendamist. Kuna pank kaasas erainvestoreid, võis Kreeka finantsstabiilsuse fond jätta lubatud kapitalisüsti tegemata. Silmas pidades lühikest ajavahemikku, mille jooksul kapitali võimaldamise kohustus kehtis, ning põhjenduses 256 esitatud põhjustel on vastuvõetav, et nimetatud kohustuse eest hüvitist ei makstud.

| (258) | Mis puutub meetmesse B4, siis tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes piisava diskontoga, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna meetme B4 puhul ei kasutatud aktsiahinna suhtes olulist diskontot, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinnast märkimisväärselt madalama hinna saavutamine tegelikkuses võimatu (103). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli Piraeuse panga turukapitalisatsioon ainult mõnisada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas oleks võinud olemasolevad aktsionärid täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib veel, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 2,3 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud Kreeka finantsstabiilsuse fondile makstavale hüvitisele üksnes vähest mõju. Võttes arvesse põhjenduses 256 nimetatud Kreeka pankade erilist olukorda ning asjaolu, et abivajadus tekkis suures osas võla kustutamisest riigi kasuks, leiab komisjon, et riigi märgitud aktsiate emissioonihind oli piisavalt madal. |
| --- | --- |

(258)

Mis puutub meetmesse B4, siis tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes piisava diskontoga, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna meetme B4 puhul ei kasutatud aktsiahinna suhtes olulist diskontot, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinnast märkimisväärselt madalama hinna saavutamine tegelikkuses võimatu (103). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli Piraeuse panga turukapitalisatsioon ainult mõnisada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas oleks võinud olemasolevad aktsionärid täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib veel, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 2,3 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud Kreeka finantsstabiilsuse fondile makstavale hüvitisele üksnes vähest mõju. Võttes arvesse põhjenduses 256 nimetatud Kreeka pankade erilist olukorda ning asjaolu, et abivajadus tekkis suures osas võla kustutamisest riigi kasuks, leiab komisjon, et riigi märgitud aktsiate emissioonihind oli piisavalt madal.

| (259) | Kreeka finantsstabiilsuse fond laskis ka käibele aktsiate ostutähed ja andis 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalevate erainvestorite iga märgitud uue aktsia kohta ühe ostutähe. Fond andis need ostutähed tasuta. Põhjenduses 106 esitatud selgituse kohaselt annab iga ostutäht õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Täitmishind on võrdne fondi märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase ja kumulatiivse marginaaliga (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks). Hüvitis, mida Kreeka finantsstabiilsuse fond talle kuuluvate aktsiate eest saab, on tegelikult nimetatud tasemetega piiratud. Kõnealune hüvitis on madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Kuna nimetatud ostutähed olid Piraeuse panga poolt 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames käivitatud märkimisõiguse emissiooni ja suunatud pakkumise edukuse peamised tegurid, leiab komisjon, et need ostutähed võimaldasid pangal 1 444 miljoni euro ulatuses abisummat vähendada. Olemasolevad simulatsioonid näitasid, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid Piraeuse panga rekapitaliseerimise eelsest madalast omavahendite suhtarvust ja tol ajal valitsenud äärmisest ebakindlusest tingituna saanud piisavat tulu ja ei oleks osalenud. Põhjendustes 249 ja 256 esitatud põhjustel – kuna ostutähtede kasutamise puhul saab Kreeka finantsstabiilsuse fond minimaalse positiivse hüvitussumma ja kuna Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli kaasata erainvestoreid, et jätta mõne panga juhtimine erakätesse ning vältida olukorda, et kogu pangandussektor satuks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kontrolli alla – on komisjon nõus aktsepteerima sellist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärase hüvitamise nõuetest. Nõusolek põhineb ka asjaolul, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, ei ole aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ette nähtud ostutähtede mis tahes korrigeerimist ja märkimisõiguse emissiooni korral tohib korrigeerida ainult ostutähe täitmishinda ning korrigeerimine võib toimuda üksnes tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Lisaks võimaldab Kreeka võetud kohustus taotleda komisjoni heakskiitu enne Kreeka finantsstabiilsuse fondi väljalastud ostutähtede mis tahes tagasiostmist ning kindlustada, et ükski edaspidi toimuv tagasiostmine ei vähendaks fondi saadavat hüvitist ega suurendaks aktsiate ostutähtede omanike hüvitist. |
| --- | --- |

(259)

Kreeka finantsstabiilsuse fond laskis ka käibele aktsiate ostutähed ja andis 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalevate erainvestorite iga märgitud uue aktsia kohta ühe ostutähe. Fond andis need ostutähed tasuta. Põhjenduses 106 esitatud selgituse kohaselt annab iga ostutäht õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Täitmishind on võrdne fondi märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase ja kumulatiivse marginaaliga (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks). Hüvitis, mida Kreeka finantsstabiilsuse fond talle kuuluvate aktsiate eest saab, on tegelikult nimetatud tasemetega piiratud. Kõnealune hüvitis on madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7–9 %. Kuna nimetatud ostutähed olid Piraeuse panga poolt 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames käivitatud märkimisõiguse emissiooni ja suunatud pakkumise edukuse peamised tegurid, leiab komisjon, et need ostutähed võimaldasid pangal 1 444 miljoni euro ulatuses abisummat vähendada. Olemasolevad simulatsioonid näitasid, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid Piraeuse panga rekapitaliseerimise eelsest madalast omavahendite suhtarvust ja tol ajal valitsenud äärmisest ebakindlusest tingituna saanud piisavat tulu ja ei oleks osalenud. Põhjendustes 249 ja 256 esitatud põhjustel – kuna ostutähtede kasutamise puhul saab Kreeka finantsstabiilsuse fond minimaalse positiivse hüvitussumma ja kuna Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli kaasata erainvestoreid, et jätta mõne panga juhtimine erakätesse ning vältida olukorda, et kogu pangandussektor satuks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kontrolli alla – on komisjon nõus aktsepteerima sellist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärase hüvitamise nõuetest. Nõusolek põhineb ka asjaolul, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, ei ole aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ette nähtud ostutähtede mis tahes korrigeerimist ja märkimisõiguse emissiooni korral tohib korrigeerida ainult ostutähe täitmishinda ning korrigeerimine võib toimuda üksnes tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Lisaks võimaldab Kreeka võetud kohustus taotleda komisjoni heakskiitu enne Kreeka finantsstabiilsuse fondi väljalastud ostutähtede mis tahes tagasiostmist ning kindlustada, et ükski edaspidi toimuv tagasiostmine ei vähendaks fondi saadavat hüvitist ega suurendaks aktsiate ostutähtede omanike hüvitist.

| (260) | Seoses asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõigusetud, tuletab komisjon meelde, et abivajadus ei ole tingitud peamiselt ülemäärasest riskide võtmisest. Lisaks oli Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk jätta mõne panga juhtimine erakätesse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe ja ümberkorralduskava kohaldamata jätmise korral hääleõiguste automaatne taastamine pakuvad kaitset eraomanikest juhtide ülemäärase riskide võtmise eest tulevikus. Lõpuks kujutavad erasektori kaasamise programm ja 2012. aasta detsembris toimunud tagasiostmine endast teatavat riigile makstud hüvitist, kuna Kreeka riigi võlg Piraeuse pangale vähenes mitme miljardi euro võrra. Kõiki neid põhjusi arvestades võib komisjon nõustuda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab hääleõiguseta aktsiad. Komisjon järeldab seega, et meede B4 oli vajalik. |
| --- | --- |

(260)

Seoses asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõigusetud, tuletab komisjon meelde, et abivajadus ei ole tingitud peamiselt ülemäärasest riskide võtmisest. Lisaks oli Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk jätta mõne panga juhtimine erakätesse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe ja ümberkorralduskava kohaldamata jätmise korral hääleõiguste automaatne taastamine pakuvad kaitset eraomanikest juhtide ülemäärase riskide võtmise eest tulevikus. Lõpuks kujutavad erasektori kaasamise programm ja 2012. aasta detsembris toimunud tagasiostmine endast teatavat riigile makstud hüvitist, kuna Kreeka riigi võlg Piraeuse pangale vähenes mitme miljardi euro võrra. Kõiki neid põhjusi arvestades võib komisjon nõustuda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab hääleõiguseta aktsiad. Komisjon järeldab seega, et meede B4 oli vajalik.

| (261) | Järelikult olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest. |
| --- | --- |

(261)

Järelikult olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest.

7.4.3.   Proportsionaalsus – negatiivse ülekanduva mõju piiramise meetmed

| (262) | Piraeuse pank sai väga suures mahus riigiabi. Selline olukord võib viia konkurentsi tõsise moonutamiseni. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada mitmeid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eelkõige näevad võetud kohustused ette, et panga tehingud toimuvad jätkuvalt ärilistel alustel, nagu selgitati põhjendustes 136 ja 137. Kreeka on võtnud kohustuse järgida ka omandamiskeeldu ja väljuda mitmetest investeeringutest, nagu on kirjeldatud põhjendustes 138, 139 ja 143. Konkurentsimoonutuste piiramist hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6. |
| --- | --- |

(262)

Piraeuse pank sai väga suures mahus riigiabi. Selline olukord võib viia konkurentsi tõsise moonutamiseni. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada mitmeid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eelkõige näevad võetud kohustused ette, et panga tehingud toimuvad jätkuvalt ärilistel alustel, nagu selgitati põhjendustes 136 ja 137. Kreeka on võtnud kohustuse järgida ka omandamiskeeldu ja väljuda mitmetest investeeringutest, nagu on kirjeldatud põhjendustes 138, 139 ja 143. Konkurentsimoonutuste piiramist hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6.

| (263) | Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingutega seotud kohustuste nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks nimetati pangas ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. See aitab vältida kahjulikke muutusi panga äritavades ja seega vähendab võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

(263)

Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingutega seotud kohustuste nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks nimetati pangas ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. See aitab vältida kahjulikke muutusi panga äritavades ja seega vähendab võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.

| (264) | 25. juunil 2014 esitati komisjonile viimaks uus ulatuslik ümberkorralduskava. Kõnealust ümberkorralduskava hinnatakse punktis 7.6. |
| --- | --- |

(264)

25. juunil 2014 esitati komisjonile viimaks uus ulatuslik ümberkorralduskava. Kõnealust ümberkorralduskava hinnatakse punktis 7.6.

| (265) | Kokkuvõttes on menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused hajutatud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 seisukohast proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(265)

Kokkuvõttes on menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused hajutatud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 seisukohast proportsionaalsed.

7.4.4.   Järeldused Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega

| (266) | Komisjon jõudis järeldusele, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise seisukohast asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on seega kokkusobivad 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon jõudis järeldusele, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise seisukohast asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on seega kokkusobivad 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega.

7.5.   ATE ÜLEANTUD TEGEVUSE, GENIKI, KÜPROSE ÜLEANTUD TEGEVUSE JA MBG OMANDAMISE KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA

| (267) | Ümberkorraldamiskava punktis 23 selgitatakse, et abi saavate pankade teostatavat ettevõtete omandamist ei tohi rahastada riigiabist, välja arvatud juhul, kui see on ettevõtte elujõulisuse taastamiseks hädavajalik. Ümberkorraldamiskava punktides 40 ja 41 märgitakse, et pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui omandamine moodustab finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Lisaks võib omandamine seada ohtu elujõulisuse taastamise või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga teostatud ettevõtete omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega. |
| --- | --- |

(267)

Ümberkorraldamiskava punktis 23 selgitatakse, et abi saavate pankade teostatavat ettevõtete omandamist ei tohi rahastada riigiabist, välja arvatud juhul, kui see on ettevõtte elujõulisuse taastamiseks hädavajalik. Ümberkorraldamiskava punktides 40 ja 41 märgitakse, et pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui omandamine moodustab finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Lisaks võib omandamine seada ohtu elujõulisuse taastamise või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga teostatud ettevõtete omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega.

7.5.1.   ATE üleantud tegevuse omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.1.1.   ATE üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele

| (268) | ATE üleantud tegevuse omandamine tõi Piraeuse panka suure hulga hoiuseid, laenude netosumma oli samal ajal palju väiksem (104). See aitas märkimisväärselt vähendada Piraeuse panga väga suurt laenude ja hoiuste suhtarvu. |
| --- | --- |

(268)

ATE üleantud tegevuse omandamine tõi Piraeuse panka suure hulga hoiuseid, laenude netosumma oli samal ajal palju väiksem (104). See aitas märkimisväärselt vähendada Piraeuse panga väga suurt laenude ja hoiuste suhtarvu.

| (269) | Lisaks sellele on omandamine kaasa aidanud märkimisväärsete sünergiate tekkele, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja töötajate vähendamise ning IT integratsiooni tulemusel, rahastamisel tekkiv sünergia ja sissetulekute sünergia. |
| --- | --- |

(269)

Lisaks sellele on omandamine kaasa aidanud märkimisväärsete sünergiate tekkele, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja töötajate vähendamise ning IT integratsiooni tulemusel, rahastamisel tekkiv sünergia ja sissetulekute sünergia.

| (270) | Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt väga positiivne. |
| --- | --- |

(270)

Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt väga positiivne.

7.5.1.2.   ATE üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele

| (271) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(271)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.

| (272) | Piraeuse panga ATE üleantud tegevuse omandamise eest makstavaks tasuks määrati 0,6 % üleantud hoiuste väärtusest ja summa suurus oli umbes 95 miljonit eurot. See võrdus 0,02 %ga Piraeuse panga koguvaradest omandamise ajal. Kõnealust summat võib seega pidada väikeseks, aga mitte tühiseks. |
| --- | --- |

(272)

Piraeuse panga ATE üleantud tegevuse omandamise eest makstavaks tasuks määrati 0,6 % üleantud hoiuste väärtusest ja summa suurus oli umbes 95 miljonit eurot. See võrdus 0,02 %ga Piraeuse panga koguvaradest omandamise ajal. Kõnealust summat võib seega pidada väikeseks, aga mitte tühiseks.

| (273) | ATE üleantud tegevuse omandamine parandas märgatavalt Piraeuse panga äärmiselt pingelist likviidsuspositsiooni ja muutis panga olukorra märksa toimivamaks. Komisjon tuletab meelde, et [...]. Seega võib omandamist ja selle eest makstud madalat ostuhinda lugeda Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuks ning selle suhtes kohaldatakse ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(273)

ATE üleantud tegevuse omandamine parandas märgatavalt Piraeuse panga äärmiselt pingelist likviidsuspositsiooni ja muutis panga olukorra märksa toimivamaks. Komisjon tuletab meelde, et [...]. Seega võib omandamist ja selle eest makstud madalat ostuhinda lugeda Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuks ning selle suhtes kohaldatakse ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud erandit.

7.5.1.3.   ATE üleantud tegevuse omandamise moonutav mõju konkurentsile

| (274) | Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohi riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Samas märgitakse ümberkorraldamisteatise punktis 41, et omandamist võib lubada juhul, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Sellistel asjaoludel peab omandamise protsess olema õiglane ning asjaomasel turul tuleb kindlustada tõhusa konkurentsi tingimused. |
| --- | --- |

(274)

Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohi riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Samas märgitakse ümberkorraldamisteatise punktis 41, et omandamist võib lubada juhul, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Sellistel asjaoludel peab omandamise protsess olema õiglane ning asjaomasel turul tuleb kindlustada tõhusa konkurentsi tingimused.

| (275) | Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta ATEt eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Lisaks analüüsis Kreeka keskpank ATE eri võimalusi (näiteks likvideerimine) ning jõudis järeldusele, et ATE üleantud tegevuse müümine on kõige soodsam lahendus, sest see vähendaks tehingute teostamisega seotud riski ja Kreeka kulusid. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses. |
| --- | --- |

(275)

Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta ATEt eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Lisaks analüüsis Kreeka keskpank ATE eri võimalusi (näiteks likvideerimine) ning jõudis järeldusele, et ATE üleantud tegevuse müümine on kõige soodsam lahendus, sest see vähendaks tehingute teostamisega seotud riski ja Kreeka kulusid. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.

| (276) | ATE üleantud tegevuse omandamiseks ei teinud pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. |
| --- | --- |

(276)

ATE üleantud tegevuse omandamiseks ei teinud pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.

| (277) | Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis ATE üleantud tegevuse omandamise heaks, (105) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas. |
| --- | --- |

(277)

Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis ATE üleantud tegevuse omandamise heaks, (105) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.

| (278) | ATE üleantud tegevuse omandamine on seega kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga. |
| --- | --- |

(278)

ATE üleantud tegevuse omandamine on seega kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga.

7.5.1.4.   Järeldus ATE üleantud tegevuse omandamise kohta

| (279) | Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja ATE üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(279)

Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja ATE üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.5.2.   Geniki omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.2.1.   Geniki omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele

| (280) | Tegevuse kasumlikkust silmas pidades aitab Geniki omandamine kaasa Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastumisele. Kõnealuse omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab samas geograafilises piirkonnas asuval turul tegutseva kahe panga ühendamine sünergiaid, nagu näiteks kulude kokkuhoid töötajate arvu vähendamise ja filiaalide sulgemise teel. Piraeuse pank saab juurde Geniki kliendid ja hoiustajad, vähendades sellega oluliselt jaotuskulusid. |
| --- | --- |

(280)

Tegevuse kasumlikkust silmas pidades aitab Geniki omandamine kaasa Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastumisele. Kõnealuse omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab samas geograafilises piirkonnas asuval turul tegutseva kahe panga ühendamine sünergiaid, nagu näiteks kulude kokkuhoid töötajate arvu vähendamise ja filiaalide sulgemise teel. Piraeuse pank saab juurde Geniki kliendid ja hoiustajad, vähendades sellega oluliselt jaotuskulusid.

| (281) | Mis puudutab likviidsuspositsiooni, siis Genikil oli rohkem hoiuseid kui laene, nagu selgitati põhjenduses 65. Seetõttu suurendas omandamine Piraeuse panga likviidsust ning aitas pangal laenude ja hoiuste suhtarvu vähendada. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud, enne kui Piraeuse pank Geniki omandas. Seega ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi. |
| --- | --- |

(281)

Mis puudutab likviidsuspositsiooni, siis Genikil oli rohkem hoiuseid kui laene, nagu selgitati põhjenduses 65. Seetõttu suurendas omandamine Piraeuse panga likviidsust ning aitas pangal laenude ja hoiuste suhtarvu vähendada. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud, enne kui Piraeuse pank Geniki omandas. Seega ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi.

| (282) | Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne. |
| --- | --- |

(282)

Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne.

7.5.2.2.   Geniki omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele

| (283) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(283)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline.

| (284) | Piraeuse pank maksis Geniki omandamise eest siiski ainult 1 miljon eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud ja tehingu tingimusena tegi Société Générale Piraeuse pangale märkimisväärse kapitalisüsti (106). |
| --- | --- |

(284)

Piraeuse pank maksis Geniki omandamise eest siiski ainult 1 miljon eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud ja tehingu tingimusena tegi Société Générale Piraeuse pangale märkimisväärse kapitalisüsti (106).

| (285) | Komisjon teeb järelduse, et arvesse võttes tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei toonud omandamine Piraeuse pangale kaasa mis tahes edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole Geniki omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(285)

Komisjon teeb järelduse, et arvesse võttes tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei toonud omandamine Piraeuse pangale kaasa mis tahes edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole Geniki omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga.

7.5.2.3.   Geniki omandamise moonutav mõju konkurentsile

| (286) | Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel. |
| --- | --- |

(286)

Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.

| (287) | Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta Genikit eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Geniki tõi Société Générale’ile suuri kahjumeid, mistõttu Société Générale kavatses selle müüa või oleks kaalunud Geniki pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses. |
| --- | --- |

(287)

Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta Genikit eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Geniki tõi Société Générale’ile suuri kahjumeid, mistõttu Société Générale kavatses selle müüa või oleks kaalunud Geniki pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.

| (288) | Lisaks ei teinud Geniki omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. Seega ei tõrjunud Piraeuse pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat. |
| --- | --- |

(288)

Lisaks ei teinud Geniki omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. Seega ei tõrjunud Piraeuse pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat.

| (289) | Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, (107) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas. |
| --- | --- |

(289)

Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, (107) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.

| (290) | Lõpuks, ostuhind oli väga madal. Sellepärast ei saa väita, et Piraeuse pank kasutas omandamise rahastamiseks riigiabi. Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Geniki omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand. |
| --- | --- |

(290)

Lõpuks, ostuhind oli väga madal. Sellepärast ei saa väita, et Piraeuse pank kasutas omandamise rahastamiseks riigiabi. Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Geniki omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.

7.5.2.4.   Järeldus Geniki omandamise kohta

| (291) | Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Geniki omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(291)

Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Geniki omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.5.3.   Küprose üleantud tegevuse omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.3.1.   Küprose üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele

| (292) | Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(292)

Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust.

| (293) | Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia haldus- ja personalikulude kokkuhoiu tulemusel ning hoiuste maksumuse märgatav paranemine. Piraeuse pank on kolme Küprose panga Kreeka tegevus alates nende omandamisest täielikult integreerinud, kõik kolme Küprose panga filiaalid ümber nimetanud ja teinud edusamme võrgustiku ratsionaliseerimisel. |
| --- | --- |

(293)

Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia haldus- ja personalikulude kokkuhoiu tulemusel ning hoiuste maksumuse märgatav paranemine. Piraeuse pank on kolme Küprose panga Kreeka tegevus alates nende omandamisest täielikult integreerinud, kõik kolme Küprose panga filiaalid ümber nimetanud ja teinud edusamme võrgustiku ratsionaliseerimisel.

| (294) | Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevusega seotud laenuportfellid olid hästi kindlustatud. Piraeuse pank omandas kõnealused laenud hinnaga, mis oli tunduvalt väiksem nende nimiväärtusest: ostuhinda kärbiti tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal. See vähendab võimalust, et laenukahjumi tekkimise risk ületab juba madalas ostuhinnas kajastuva kahjumi. |
| --- | --- |

(294)

Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevusega seotud laenuportfellid olid hästi kindlustatud. Piraeuse pank omandas kõnealused laenud hinnaga, mis oli tunduvalt väiksem nende nimiväärtusest: ostuhinda kärbiti tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal. See vähendab võimalust, et laenukahjumi tekkimise risk ületab juba madalas ostuhinnas kajastuva kahjumi.

| (295) | Piraeuse pank omandas ka suure hulga hoiuseid, peaaegu sama palju kui omandatud laenude netosumma. Selle abil tugevdas ta oma likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(295)

Piraeuse pank omandas ka suure hulga hoiuseid, peaaegu sama palju kui omandatud laenude netosumma. Selle abil tugevdas ta oma likviidsuspositsiooni.

| (296) | Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne. |
| --- | --- |

(296)

Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne.

7.5.3.2.   Küprose üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele

| (297) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(297)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.

| (298) | Punktis 7.3 esitatud analüüsi kohaselt oli abi eesmärk katta Küprose üleantud tegevuse omandaja kapitalivajadused, sest nende omandamine aitas tagada Kreeka finantsstabiilsuse säilitamise. Tasu, mille Piraeuse pank Küprose üleantud tegevuse omandamise eest lõpuks maksis, oli palju väiksem kui omandatud väärtpaberiportfelli arvestuslik väärtus. Pärast selle vähendamist tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal oli see isegi väiksem kui laenude väärtus. Omandamishinda võib seega pidada negatiivseks. Seda järeldust toetab asjaolu, et Piraeuse pank kajastas Küprose üleantud tegevust omandades suure negatiivse firmaväärtuse, mis suurendas panga kapitali. |
| --- | --- |

(298)

Punktis 7.3 esitatud analüüsi kohaselt oli abi eesmärk katta Küprose üleantud tegevuse omandaja kapitalivajadused, sest nende omandamine aitas tagada Kreeka finantsstabiilsuse säilitamise. Tasu, mille Piraeuse pank Küprose üleantud tegevuse omandamise eest lõpuks maksis, oli palju väiksem kui omandatud väärtpaberiportfelli arvestuslik väärtus. Pärast selle vähendamist tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal oli see isegi väiksem kui laenude väärtus. Omandamishinda võib seega pidada negatiivseks. Seda järeldust toetab asjaolu, et Piraeuse pank kajastas Küprose üleantud tegevust omandades suure negatiivse firmaväärtuse, mis suurendas panga kapitali.

| (299) | Kui asutakse siiski seisukohale, et Piraeuse pank maksis positiivse hinna, siis märgib komisjon, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli omandamise eeltingimusena võtnud ostja ees kohustuse teha ostuhinna suurune kapitalisüst. 2013. aasta rekapitaliseerimise raames täitis Kreeka finantsstabiilsuse fond selle kohustuse. Kõnealune kapitalisüst on abi Küprose üleantud tegevusele ja mitte Piraeuse pangale, nagu on selgitatud punktis 6.2.1. Seega ei põhjustanud omandamine Piraeuse pangale täiendava riigiabi vajadust. |
| --- | --- |

(299)

Kui asutakse siiski seisukohale, et Piraeuse pank maksis positiivse hinna, siis märgib komisjon, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli omandamise eeltingimusena võtnud ostja ees kohustuse teha ostuhinna suurune kapitalisüst. 2013. aasta rekapitaliseerimise raames täitis Kreeka finantsstabiilsuse fond selle kohustuse. Kõnealune kapitalisüst on abi Küprose üleantud tegevusele ja mitte Piraeuse pangale, nagu on selgitatud punktis 6.2.1. Seega ei põhjustanud omandamine Piraeuse pangale täiendava riigiabi vajadust.

| (300) | Komisjon jõuab järeldusele, et tulenevalt ebatüüpilistest tingimustest (madal ostuhind ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustus teha ostuhinna ulatuses kapitali suurendamise raames kapitalisüst) ei ole Küprose üleantud tegevuse omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon jõuab järeldusele, et tulenevalt ebatüüpilistest tingimustest (madal ostuhind ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustus teha ostuhinna ulatuses kapitali suurendamise raames kapitalisüst) ei ole Küprose üleantud tegevuse omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga.

7.5.3.3.   Küprose üleantud tegevuse omandamise moonutav mõju konkurentsile

| (301) | Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel. |
| --- | --- |

(301)

Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.

| (302) | Küprose pankade Kreekaga seotud tegevuse müümise eesmärk oli kaitsta Kreeka pangandussüsteemi stabiilsust ja tagada, et Küprose pangad saaksid kõnealuse äritegevuse müüa enne, kui see kaotaks igasuguse väärtuse. Tehingut võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses. |
| --- | --- |

(302)

Küprose pankade Kreekaga seotud tegevuse müümise eesmärk oli kaitsta Kreeka pangandussüsteemi stabiilsust ja tagada, et Küprose pangad saaksid kõnealuse äritegevuse müüa enne, kui see kaotaks igasuguse väärtuse. Tehingut võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.

| (303) | Lisaks ei teinud kolme Küprose panga omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. |
| --- | --- |

(303)

Lisaks ei teinud kolme Küprose panga omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.

| (304) | Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, võib eeldada, (108) et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas. |
| --- | --- |

(304)

Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, võib eeldada, (108) et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.

| (305) | Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Küprose üleantud tegevuse omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand. |
| --- | --- |

(305)

Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Küprose üleantud tegevuse omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.

7.5.3.4.   Järeldus Küprose üleantud tegevuse omandamise kohta

| (306) | Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Küprose üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab kõnealune omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(306)

Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Küprose üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab kõnealune omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.5.4.   MBG omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

7.5.4.1.   MBG omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele

| (307) | Täielikult rekapitaliseeritud MBG omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(307)

Täielikult rekapitaliseeritud MBG omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust.

| (308) | Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja personali vähendamise tulemusel, madalamad hoiusekulud ja sünergiatulu. Vahepeal on Piraeuse pank MBG täielikult integreerinud. |
| --- | --- |

(308)

Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja personali vähendamise tulemusel, madalamad hoiusekulud ja sünergiatulu. Vahepeal on Piraeuse pank MBG täielikult integreerinud.

| (309) | Kuna MBG kapitaliseeriti piisavalt, enne kui Piraeuse pank selle omandas ja kuna pank maksis 1 miljoni euro suuruse hinna, ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi. Lisaks võttis müüja tehingu raames kohustuse paigutada Piraeuse panka 400 miljonit eurot. Kohustus täideti 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, mille käigus BCP eraldas Piraeuse pangale 400 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(309)

Kuna MBG kapitaliseeriti piisavalt, enne kui Piraeuse pank selle omandas ja kuna pank maksis 1 miljoni euro suuruse hinna, ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi. Lisaks võttis müüja tehingu raames kohustuse paigutada Piraeuse panka 400 miljonit eurot. Kohustus täideti 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, mille käigus BCP eraldas Piraeuse pangale 400 miljonit eurot.

| (310) | Komisjon jõudis järeldusele, et omandamine on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne ja et MBG hind oli nii madal, et ei mõjutanud abi piirdumist vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(310)

Komisjon jõudis järeldusele, et omandamine on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne ja et MBG hind oli nii madal, et ei mõjutanud abi piirdumist vajaliku miinimumiga.

7.5.4.2.   MBG omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele

| (311) | Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(311)

Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline.

| (312) | Piraeuse pank maksis MBG omandamise eest siiski ainult üks miljonit eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli BCP MBG piisavalt kapitaliseerinud ja tehingu tingimusena tegi BCP Piraeuse pangale 400 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (109). |
| --- | --- |

(312)

Piraeuse pank maksis MBG omandamise eest siiski ainult üks miljonit eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli BCP MBG piisavalt kapitaliseerinud ja tehingu tingimusena tegi BCP Piraeuse pangale 400 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (109).

| (313) | Komisjon teeb järelduse, et võttes arvesse tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei too MBG omandamine Piraeuse pangale kaasa mingit edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole see erandlikult vastuolus abi minimeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(313)

Komisjon teeb järelduse, et võttes arvesse tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei too MBG omandamine Piraeuse pangale kaasa mingit edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole see erandlikult vastuolus abi minimeerimise põhimõttega.

7.5.4.3.   MBG omandamise moonutav mõju konkurentsile

| (314) | Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel. |
| --- | --- |

(314)

Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.

| (315) | Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta MGBd eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. MBG tõi BCPle suuri kahjumeid, mistõttu BCP kavatses selle müüa või oleks kaalunud MBG pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. MBG müümine oli ühtlasi BCP ümberkorralduskava osa (110). Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses. |
| --- | --- |

(315)

Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta MGBd eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. MBG tõi BCPle suuri kahjumeid, mistõttu BCP kavatses selle müüa või oleks kaalunud MBG pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. MBG müümine oli ühtlasi BCP ümberkorralduskava osa (110). Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.

| (316) | Lisaks ei teinud MBG omandamiseks ühtki asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. |
| --- | --- |

(316)

Lisaks ei teinud MBG omandamiseks ühtki asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.

| (317) | Selle põhjal võib teha järelduse, et MGB omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand. |
| --- | --- |

(317)

Selle põhjal võib teha järelduse, et MGB omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.

7.5.4.4.   Järeldus MBG omandamise kohta

| (318) | Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja MGB omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja MGB omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.

7.6.   MEETMETE A, B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA

7.6.1.   Raskuste põhjused ja ümberkorraldamisteatise kohase hindamise tulemused

| (319) | Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad Piraeuse panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning Kreeka ja Lõuna-Euroopa tõsisest majanduslangusest. Seoses võlakriisiga kaotas Kreeka valitsus juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kokkuleppe üle oma riigi ja rahvusvaheliste võlausaldajatega seoses erasektori kaasamise programmiga, mille tulemusel saavutati riigi vastu suunatud nõuete vähendamine 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalama intressimäära ja pikemate tähtaegadega Kreeka uute riigivõlakirjade vastu. Kreeka riik ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi nende nimiväärtusest 30,2 % ja 40,1 % vahele, mis tõi Kreeka pankadele kaasa täiendava kahjumi. Lisaks sellele, et erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine mõjutasid Piraeuse panga kapitalipositsiooni, toimus pangas alates 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suur hoiuste väljavool, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub jätkusuutmatu riigivõla ja majanduslanguse tõttu euroalast. |
| --- | --- |

(319)

Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad Piraeuse panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning Kreeka ja Lõuna-Euroopa tõsisest majanduslangusest. Seoses võlakriisiga kaotas Kreeka valitsus juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kokkuleppe üle oma riigi ja rahvusvaheliste võlausaldajatega seoses erasektori kaasamise programmiga, mille tulemusel saavutati riigi vastu suunatud nõuete vähendamine 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalama intressimäära ja pikemate tähtaegadega Kreeka uute riigivõlakirjade vastu. Kreeka riik ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi nende nimiväärtusest 30,2 % ja 40,1 % vahele, mis tõi Kreeka pankadele kaasa täiendava kahjumi. Lisaks sellele, et erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine mõjutasid Piraeuse panga kapitalipositsiooni, toimus pangas alates 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suur hoiuste väljavool, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub jätkusuutmatu riigivõla ja majanduslanguse tõttu euroalast.

| (320) | Piraeuse pangale antud abi, st meetmete B1, B2, B3 ja B4 alusel saadud summa ehk 7 335 miljonit eurot, on suurem kui erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum (5 911 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(320)

Piraeuse pangale antud abi, st meetmete B1, B2, B3 ja B4 alusel saadud summa ehk 7 335 miljonit eurot, on suurem kui erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum (5 911 miljonit eurot).

| (321) | Suur osa kapitalivajadustest tuleneb finantsasutuse tavapärasest seotusest riigiriskiga. See asjaolu toodi välja ka menetluse algatamise otsuse põhjendustes 63 ja 74. Seega peab Piraeuse pank oma ümberkorralduskavas pöörama moraaliriski küsimustele vähem tähelepanu kui teised abi saavad finantsasutused, kes on liigselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, siis tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Kuna erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, siis võib pankade rekapitaliseerimisel riigile vähem hüvitist maksta. Komisjon leiab siiski, et Piraeuse panga riskimäärad seoses Kreeka riigiriskiga olid suuremad kui muudel suurtel Kreeka pankadel (111). Sellest tulenevalt ei saa kogu Kreeka riigivõlakirjadega seotud kahju kanda finantsasutuse tavapärase riigiriskiga seotuse arvele. |
| --- | --- |

(321)

Suur osa kapitalivajadustest tuleneb finantsasutuse tavapärasest seotusest riigiriskiga. See asjaolu toodi välja ka menetluse algatamise otsuse põhjendustes 63 ja 74. Seega peab Piraeuse pank oma ümberkorralduskavas pöörama moraaliriski küsimustele vähem tähelepanu kui teised abi saavad finantsasutused, kes on liigselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, siis tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Kuna erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, siis võib pankade rekapitaliseerimisel riigile vähem hüvitist maksta. Komisjon leiab siiski, et Piraeuse panga riskimäärad seoses Kreeka riigiriskiga olid suuremad kui muudel suurtel Kreeka pankadel (111). Sellest tulenevalt ei saa kogu Kreeka riigivõlakirjadega seotud kahju kanda finantsasutuse tavapärase riigiriskiga seotuse arvele.

| (322) | Piraeuse panga kahjumi teine põhjus on Kreeka kodumajapidamistele ja ettevõtetele antud laenudega seotud kahjum. Komisjon on seisukohal, et see kahjum tuleneb peamiselt erakordselt tõsisest ja pikaajalisest SKP vähenemisest umbes 25 % võrra viie aasta jooksul ning ei ole seotud panga liiga riskantsete laenuandmise tavadega. Seetõttu ei teki selle kahjumi katmiseks antud abi puhul moraaliriski, mis tekib siis, kui abiga korvatakse panga varasema riskikäitumise tagajärgi. Seega on abi vähem moonutava iseloomuga (112). |
| --- | --- |

(322)

Piraeuse panga kahjumi teine põhjus on Kreeka kodumajapidamistele ja ettevõtetele antud laenudega seotud kahjum. Komisjon on seisukohal, et see kahjum tuleneb peamiselt erakordselt tõsisest ja pikaajalisest SKP vähenemisest umbes 25 % võrra viie aasta jooksul ning ei ole seotud panga liiga riskantsete laenuandmise tavadega. Seetõttu ei teki selle kahjumi katmiseks antud abi puhul moraaliriski, mis tekib siis, kui abiga korvatakse panga varasema riskikäitumise tagajärgi. Seega on abi vähem moonutava iseloomuga (112).

| (323) | Osa Piraeuse panga kapitalivajaduste ja laenukahjumite põhjuseks olid mõned rahvusvahelised tütarettevõtjad. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks läbi viidud stressitest näitas, et välismaiste laenude krediidikahju prognoos oli baasstsenaariumi kohaselt 1 314 miljonit eurot ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt 1 624 miljonit eurot. Mitmed kõnealused välismaised ettevõtted olid viimaste aastate vältel kahjumlikud. Rahvusvahelise tegevusega seotud kahjud olid 2012. aastal enne maksude mahaarvamist 244 miljonit eurot (113). Välismaised varad vähendasid ka likviidsust. |
| --- | --- |

(323)

Osa Piraeuse panga kapitalivajaduste ja laenukahjumite põhjuseks olid mõned rahvusvahelised tütarettevõtjad. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks läbi viidud stressitest näitas, et välismaiste laenude krediidikahju prognoos oli baasstsenaariumi kohaselt 1 314 miljonit eurot ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt 1 624 miljonit eurot. Mitmed kõnealused välismaised ettevõtted olid viimaste aastate vältel kahjumlikud. Rahvusvahelise tegevusega seotud kahjud olid 2012. aastal enne maksude mahaarvamist 244 miljonit eurot (113). Välismaised varad vähendasid ka likviidsust.

| (324) | Seega võib järeldada, et märkimisväärne osa kahjumist ja abivajadusest kuulub 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mis võimaldab komisjonil nõudeid leevendada. Samuti tuleneb abivajadus osalt Kreeka erakordselt tõsisest majanduslangusest, mitte riskantsest laenamisest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja on seetõttu vähem moonutava iseloomuga. |
| --- | --- |

(324)

Seega võib järeldada, et märkimisväärne osa kahjumist ja abivajadusest kuulub 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mis võimaldab komisjonil nõudeid leevendada. Samuti tuleneb abivajadus osalt Kreeka erakordselt tõsisest majanduslangusest, mitte riskantsest laenamisest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja on seetõttu vähem moonutava iseloomuga.

| (325) | Osa abivajadusest tuleneb Piraeuse panga enda riskide võtmisest seoses suure positsiooniga riigi võlakirjades ja välismaiste tütarettevõtjatega. |
| --- | --- |

(325)

Osa abivajadusest tuleneb Piraeuse panga enda riskide võtmisest seoses suure positsiooniga riigi võlakirjades ja välismaiste tütarettevõtjatega.

7.6.2.   Elujõulisus

| (326) | Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldusteatise punkt 2). Käesoleval juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise ja 31. detsembri 2018 vahele. |
| --- | --- |

(326)

Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldusteatise punkt 2). Käesoleval juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise ja 31. detsembri 2018 vahele.

| (327) | Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9–11 ulatusliku ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, milles on toodud kogu teave Piraeuse panga ärimudeli kohta. Kavas selgitatakse ka Piraeuse panga raskuste põhjusi ning kõigi elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmeid. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat, mis valiti Piraeuse panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, haavatava likviidsus- ja kapitalipositsiooniga ning oma välismaiste ettevõtetega, mis viimastel aastatel toetusid rahastamise ja kapitali osas emaettevõtjale. |
| --- | --- |

(327)

Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9–11 ulatusliku ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, milles on toodud kogu teave Piraeuse panga ärimudeli kohta. Kavas selgitatakse ka Piraeuse panga raskuste põhjusi ning kõigi elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmeid. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat, mis valiti Piraeuse panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, haavatava likviidsus- ja kapitalipositsiooniga ning oma välismaiste ettevõtetega, mis viimastel aastatel toetusid rahastamise ja kapitali osas emaettevõtjale.

7.6.2.1.   Kreeka pangandustegevus

| (328) | Seoses likviidsuse (114) ja Piraeuse panga sõltuvusega eurosüsteemi rahalistest vahenditest nähakse ümberkorralduskavas ette bilansimahu piiratud kasv Kreekas, samas kui hoiuste baas peaks uuesti kasvama Sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist on juba vähenenud ja kahaneb jätkuvalt, mis aitab samuti pangal oma rahastamiskulusid vähendada. |
| --- | --- |

(328)

Seoses likviidsuse (114) ja Piraeuse panga sõltuvusega eurosüsteemi rahalistest vahenditest nähakse ümberkorralduskavas ette bilansimahu piiratud kasv Kreekas, samas kui hoiuste baas peaks uuesti kasvama Sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist on juba vähenenud ja kahaneb jätkuvalt, mis aitab samuti pangal oma rahastamiskulusid vähendada.

| (329) | Põhjenduses 137 nimetatud kohustus, mis on seotud laenude ja hoiuste suhtarvuga, tagab Piraeuse panga bilansi struktuuri jätkusuutlikkuse ümberkorraldusperioodi lõpus. Väärtpaberite müük ja muud kõrvaltegevused tugevdavad samuti panga likviidsuspositsiooni. Piraeuse panga jätkuvalt pingelise likviidsuspositsiooni tõttu võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega, et neil lubataks võimaldada pangale likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames. |
| --- | --- |

(329)

Põhjenduses 137 nimetatud kohustus, mis on seotud laenude ja hoiuste suhtarvuga, tagab Piraeuse panga bilansi struktuuri jätkusuutlikkuse ümberkorraldusperioodi lõpus. Väärtpaberite müük ja muud kõrvaltegevused tugevdavad samuti panga likviidsuspositsiooni. Piraeuse panga jätkuvalt pingelise likviidsuspositsiooni tõttu võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega, et neil lubataks võimaldada pangale likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames.

| (330) | Rahastamiskulude vähendamiseks on Kreeka ühtlasi võtnud kohustuse, et Piraeuse pank jätkab Kreekas hoiustelt makstavate intressimäärade langetamist, nagu kirjeldati põhjenduses 137. Sellise hoiusekulude vähendamise saavutamine oleks otsustava tähtsusega Piraeuse panga provisjoneerimisele eelnenud kasumlikkuse parandamisel. |
| --- | --- |

(330)

Rahastamiskulude vähendamiseks on Kreeka ühtlasi võtnud kohustuse, et Piraeuse pank jätkab Kreekas hoiustelt makstavate intressimäärade langetamist, nagu kirjeldati põhjenduses 137. Sellise hoiusekulude vähendamise saavutamine oleks otsustava tähtsusega Piraeuse panga provisjoneerimisele eelnenud kasumlikkuse parandamisel.

| (331) | Kriisi algusest saadik on Piraeuse pank teinud suuri omandamistehinguid, mis suurendasid hüppeliselt panga suurust ja hoiusebaasi. Pank integreeris omandatud ettevõtted rekordajaga. Praegu püüab Piraeuse pank rakendada kõiki kõnealustest omandamistest tulenevaid võimalikke sünergiaid. Pank on alustanud Kreekas filiaalide ja töötajate arvu vähendamise teel oma ärivõrgustiku ratsionaliseerimist (115). 2017. aastaks peaksid Piraeuse panga kogukulud Kreekas vähenema 2013. aastaga võrreldes veel [...] %. Selle eesmärgi saavutamiseks võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas oma filiaalide ja töötajate arvu 31. detsembriks 2017 vastavalt [...] ja [...], kusjuures kogukulude maksimumsumma Kreekas peaks olema [...] miljardit eurot. Eeldatav kulude ja tulude suhe peaks olema ümberkorraldusperioodi lõpuks väiksem kui [...] %. Komisjon leiab, et ümberkorralduskava elluviimine säilitab uues turuolukorras Piraeuse panga tõhususe. |
| --- | --- |

(331)

Kriisi algusest saadik on Piraeuse pank teinud suuri omandamistehinguid, mis suurendasid hüppeliselt panga suurust ja hoiusebaasi. Pank integreeris omandatud ettevõtted rekordajaga. Praegu püüab Piraeuse pank rakendada kõiki kõnealustest omandamistest tulenevaid võimalikke sünergiaid. Pank on alustanud Kreekas filiaalide ja töötajate arvu vähendamise teel oma ärivõrgustiku ratsionaliseerimist (115). 2017. aastaks peaksid Piraeuse panga kogukulud Kreekas vähenema 2013. aastaga võrreldes veel [...] %. Selle eesmärgi saavutamiseks võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas oma filiaalide ja töötajate arvu 31. detsembriks 2017 vastavalt [...] ja [...], kusjuures kogukulude maksimumsumma Kreekas peaks olema [...] miljardit eurot. Eeldatav kulude ja tulude suhe peaks olema ümberkorraldusperioodi lõpuks väiksem kui [...] %. Komisjon leiab, et ümberkorralduskava elluviimine säilitab uues turuolukorras Piraeuse panga tõhususe.

| (332) | Olulise tähtsusega valdkond on veel viivislaenude haldamine, sest need moodustasid 31. detsembriks 2013 Piraeuse panga portfellist 36 % (116). Pank kavatseb parandada oma krediidipoliitikat (piirmäärad, piisavad tagatised) ning keskenduda oma kahjude vähendamiseks põhitegevusele. Kreeka on võtnud ka kohustuse, et Piraeuse pank peab krediidipoliitika osas kinni kõrgetest standarditest, et ohjata riske ja maksimeerida panga väärtust krediidiprotsessi igal tasandil, sealhulgas laenude ümberkorraldamisel, nagu kirjeldati põhjenduses 141. |
| --- | --- |

(332)

Olulise tähtsusega valdkond on veel viivislaenude haldamine, sest need moodustasid 31. detsembriks 2013 Piraeuse panga portfellist 36 % (116). Pank kavatseb parandada oma krediidipoliitikat (piirmäärad, piisavad tagatised) ning keskenduda oma kahjude vähendamiseks põhitegevusele. Kreeka on võtnud ka kohustuse, et Piraeuse pank peab krediidipoliitika osas kinni kõrgetest standarditest, et ohjata riske ja maksimeerida panga väärtust krediidiprotsessi igal tasandil, sealhulgas laenude ümberkorraldamisel, nagu kirjeldati põhjenduses 141.

7.6.2.2.   Panga üldjuhtimine

| (333) | Tähelepanu keskmes on ka panga juhtimine, võttes arvesse, et pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist kuulub suurem osa Piraeuse panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, kuid selle hääleõigus on piiratud,. Lisaks omavad mõned panka kontrollivad erainvestorid ka ostutähti ja saavad seega täiel määral kasu, kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil hüppeliselt suureneb. Kuna kõnealune olukord võib tekitada moraaliriski, sõlmisid Piraeuse pank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aastal vastastikuse raamkokkuleppe. Kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust põhiaktsionäride sekkumise eest, kindlustades samal ajal, et Kreeka finantsstabiilsuse fondil on võimalik ümberkorralduskava täitmist kontrollida ning asjakohaste konsulteerimismenetluste abil ära hoida panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Ühtlasi on Piraeuse pank võtnud kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon märgib heakskiitvalt ära asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui Piraeuse pank oma ümberkorralduskava ei rakenda. |
| --- | --- |

(333)

Tähelepanu keskmes on ka panga juhtimine, võttes arvesse, et pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist kuulub suurem osa Piraeuse panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, kuid selle hääleõigus on piiratud,. Lisaks omavad mõned panka kontrollivad erainvestorid ka ostutähti ja saavad seega täiel määral kasu, kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil hüppeliselt suureneb. Kuna kõnealune olukord võib tekitada moraaliriski, sõlmisid Piraeuse pank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aastal vastastikuse raamkokkuleppe. Kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust põhiaktsionäride sekkumise eest, kindlustades samal ajal, et Kreeka finantsstabiilsuse fondil on võimalik ümberkorralduskava täitmist kontrollida ning asjakohaste konsulteerimismenetluste abil ära hoida panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Ühtlasi on Piraeuse pank võtnud kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon märgib heakskiitvalt ära asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui Piraeuse pank oma ümberkorralduskava ei rakenda.

7.6.2.3.   Rahvusvaheline tegevus

| (334) | Piraeuse panga rahvusvaheline tegevus on minevikus kohati põhjustanud panga kapitali ja likviidsuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 323. |
| --- | --- |

(334)

Piraeuse panga rahvusvaheline tegevus on minevikus kohati põhjustanud panga kapitali ja likviidsuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 323.

| (335) | Ümberkorralduskavas nähakse ette, et Piraeuse pank keskendub jätkuvalt omamaisele turule. Piraeuse pank on juba müünud oma tütarettevõtja Ameerika Ühendriikides. Samuti on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude tagamist ja vähendada tütarettevõtjate rahastamispuudujääki. Allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikus kavatsetakse läbi viia täiendav ratsionaliseerimine, nagu on kirjeldatud põhjenduses 130. |
| --- | --- |

(335)

Ümberkorralduskavas nähakse ette, et Piraeuse pank keskendub jätkuvalt omamaisele turule. Piraeuse pank on juba müünud oma tütarettevõtja Ameerika Ühendriikides. Samuti on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude tagamist ja vähendada tütarettevõtjate rahastamispuudujääki. Allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikus kavatsetakse läbi viia täiendav ratsionaliseerimine, nagu on kirjeldatud põhjenduses 130.

| (336) | Seega kahaneb tulevikus välismaiste varade kogusumma. Ümberkorraldusperioodi lõpuks moodustavad välismaised varad [...] osa Piraeuse panga bilansi kogumahust. |
| --- | --- |

(336)

Seega kahaneb tulevikus välismaiste varade kogusumma. Ümberkorraldusperioodi lõpuks moodustavad välismaised varad [...] osa Piraeuse panga bilansi kogumahust.

| (337) | Komisjon on seega seisukohal, et Piraeuse pank on piisaval määral välismaiseid tütarettevõtjaid ümber korraldanud ja vähendanud nende suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 138 kirjeldatud kohustus hoiduda suurte kapitalisummade paigutamisest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab ka selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta Piraeuse panga kapitali- või likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(337)

Komisjon on seega seisukohal, et Piraeuse pank on piisaval määral välismaiseid tütarettevõtjaid ümber korraldanud ja vähendanud nende suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 138 kirjeldatud kohustus hoiduda suurte kapitalisummade paigutamisest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab ka selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta Piraeuse panga kapitali- või likviidsuspositsiooni.

7.6.2.4.   Järeldus elujõulisuse kohta

| (338) | Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on Piraeuse pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud, ja saavutab asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse tema riskiprofiili. Panga kapitalipositsioon jääb samas prognoosi kohaselt rahuldavale tasemele. |
| --- | --- |

(338)

Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on Piraeuse pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud, ja saavutab asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse tema riskiprofiili. Panga kapitalipositsioon jääb samas prognoosi kohaselt rahuldavale tasemele.

| (339) | Komisjon võtab teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja sügavamat majanduslangust ning kinnisvarahindade tõsisemat deflatsiooni. Ümberkorralduskavast ilmneb, et Piraeuse pank on võimeline taluma küllaltki suurt stressi ja jääb ümberkorraldusperioodi lõpus ka ebasoodsa stsenaariumi korral kasumlikuks ja hästi kapitaliseeritud pangaks. |
| --- | --- |

(339)

Komisjon võtab teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja sügavamat majanduslangust ning kinnisvarahindade tõsisemat deflatsiooni. Ümberkorralduskavast ilmneb, et Piraeuse pank on võimeline taluma küllaltki suurt stressi ja jääb ümberkorraldusperioodi lõpus ka ebasoodsa stsenaariumi korral kasumlikuks ja hästi kapitaliseeritud pangaks.

| (340) | 2014. aastal kaasatud täiendav kapital, kogusummas 1 750 miljonit eurot, on piisav, et 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt ümberkorraldusperioodil toime tulla ja maksta välja eelisaktsiad, mida Piraeuse pank 2014. aasta mais ka tegi (117). [...] Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi kohaselt tegi Kreeka keskpank juba mitmeid kohandusi, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes Piraeuse panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu leiab komisjon, et Kreeka keskpanga hinnatud baasstsenaariumi kohaste kapitalivajaduste puhul on teatavat stressiolukorda arvesse võetud. Komisjon ei nõua Piraeuse panga elujõuliseks tunnistamiseks, et pangal oleks Kreeka keskpanga hinnatud stressiolukorra kapitalivajaduste katmiseks eelnevalt piisavalt kapitali, kuna kõnealune hinnanguline tase kehtib tõsisema stressiolukorra kohta ja kuna 2014. aasta kapitali kaasamise põhjal on ilmne, et Piraeuse pank on taas saanud juurdepääsu kapitaliturgudele. |
| --- | --- |

(340)

2014. aastal kaasatud täiendav kapital, kogusummas 1 750 miljonit eurot, on piisav, et 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt ümberkorraldusperioodil toime tulla ja maksta välja eelisaktsiad, mida Piraeuse pank 2014. aasta mais ka tegi (117). [...] Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi kohaselt tegi Kreeka keskpank juba mitmeid kohandusi, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes Piraeuse panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu leiab komisjon, et Kreeka keskpanga hinnatud baasstsenaariumi kohaste kapitalivajaduste puhul on teatavat stressiolukorda arvesse võetud. Komisjon ei nõua Piraeuse panga elujõuliseks tunnistamiseks, et pangal oleks Kreeka keskpanga hinnatud stressiolukorra kapitalivajaduste katmiseks eelnevalt piisavalt kapitali, kuna kõnealune hinnanguline tase kehtib tõsisema stressiolukorra kohta ja kuna 2014. aasta kapitali kaasamise põhjal on ilmne, et Piraeuse pank on taas saanud juurdepääsu kapitaliturgudele.

| (341) | Lisaks on positiivne, et Piraeuse pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(341)

Lisaks on positiivne, et Piraeuse pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni.

| (342) | Komisjon jõuab seega järeldusele, et juba teostatud ümberkorralduste ja täiendavalt kavandatud ümberkorralduste kombinatsioon on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisav. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon jõuab seega järeldusele, et juba teostatud ümberkorralduste ja täiendavalt kavandatud ümberkorralduste kombinatsioon on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisav.

7.6.3.   Omaosalus ja kulude jagamine

| (343) | Ümberkorraldamisteatise punkti 3 kohaselt peavad pangad ja kapitaliomanikud aitama ümberkorraldustele kaasa võimalikult suures ulatuses, et oleks tagatud abi piirdumine vajaliku miinimumiga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müüma varasid, samas kui kapitaliomanikud peaksid võimaluse korral panga kahjumi katma. |
| --- | --- |

(343)

Ümberkorraldamisteatise punkti 3 kohaselt peavad pangad ja kapitaliomanikud aitama ümberkorraldustele kaasa võimalikult suures ulatuses, et oleks tagatud abi piirdumine vajaliku miinimumiga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müüma varasid, samas kui kapitaliomanikud peaksid võimaluse korral panga kahjumi katma.

7.6.3.1.   Piraeuse panga omaosalus: investeeringutest loobumised ja kulude vähendamine

| (344) | Piraeuse pank oli juba loobunud väikestest välismaistest ettevõtetest (Ameerika Ühendriikides) ja vähendanud osa oma portfelli kuuluvate ettevõtete finantsvõimendust, et parandada nii kapitali adekvaatsust kui ka likviidsuspositsiooni. Ümberkorralduskavas nähti ette välismaise tegevuse vähendamist, nagu on kirjeldatud põhjendustes 125–129. Võttes arvesse finantsvõimenduse vähendamist ja juba lõpule viidud loobumistehinguid ning pärast välismaiste ettevõtete finantsvõimenduse vähendamise ja nendest loobumisega seotud kohustuste täitmist on Piraeuse pank oma geograafilist esindatust [...] märkimisväärselt kokku tõmmanud. Piraeuse panga rahvusvaheliste varade vähendamine vähendab oluliselt ka nende olemasolust tingitud tulevase abivajaduse ohtu. Seega aitab see kahandada abisummat miinimumini. |
| --- | --- |

(344)

Piraeuse pank oli juba loobunud väikestest välismaistest ettevõtetest (Ameerika Ühendriikides) ja vähendanud osa oma portfelli kuuluvate ettevõtete finantsvõimendust, et parandada nii kapitali adekvaatsust kui ka likviidsuspositsiooni. Ümberkorralduskavas nähti ette välismaise tegevuse vähendamist, nagu on kirjeldatud põhjendustes 125–129. Võttes arvesse finantsvõimenduse vähendamist ja juba lõpule viidud loobumistehinguid ning pärast välismaiste ettevõtete finantsvõimenduse vähendamise ja nendest loobumisega seotud kohustuste täitmist on Piraeuse pank oma geograafilist esindatust [...] märkimisväärselt kokku tõmmanud. Piraeuse panga rahvusvaheliste varade vähendamine vähendab oluliselt ka nende olemasolust tingitud tulevase abivajaduse ohtu. Seega aitab see kahandada abisummat miinimumini.

| (345) | Kapitalivajaduste vähendamise eesmärgil ei kasuta Piraeuse pank kapitali oma välismaiste tütarettevõtjate toetamiseks või laiendamiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 138. Lisaks tagavad Kreeka võetud kohustused, et Piraeuse pank ei tee kulukaid omandamistehinguid. |
| --- | --- |

(345)

Kapitalivajaduste vähendamise eesmärgil ei kasuta Piraeuse pank kapitali oma välismaiste tütarettevõtjate toetamiseks või laiendamiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 138. Lisaks tagavad Kreeka võetud kohustused, et Piraeuse pank ei tee kulukaid omandamistehinguid.

| (346) | Piraeuse pank on algust teinud ka laiaulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Panga kulud vähenevad kuni 2017. aastani veelgi. Panga tööjõudu ja palku ollakse sunnitud vähendama. Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse piirata Piraeuse panga juhtide töötasu, [...]. |
| --- | --- |

(346)

Piraeuse pank on algust teinud ka laiaulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Panga kulud vähenevad kuni 2017. aastani veelgi. Panga tööjõudu ja palku ollakse sunnitud vähendama. Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse piirata Piraeuse panga juhtide töötasu, [...].

7.6.3.2.   Kauaaegsete aktsionäride kulude jagamine ja turule toodud uus kapital

| (347) | Piraeuse panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes seoses 2009. aastal läbi viidud märkimisõiguse emissiooniga (118) ja seejärel Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimisega (meede B4) ning 2013. aastal ja 2014. aasta märtsis toimunud erakapitali kaasamisega. Näiteks vähenes panga aktsionäridele kuuluv osalus, mis tol ajal hõlmas 2009. aastal raha paigutanud investoreid, 100 %lt enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist vaid 2,3 protsendile pärast nimetatud rekapitaliseerimist. Piraeuse pank ei ole alates 2008. aastast maksnud mingeid rahalisi dividende. Lisaks kõnealusele kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on Piraeuse pank alates kriisi algusest 2008. aastal kaasanud märkimisväärsel hulgal erakapitali, täpsemalt 2009. aastal 807 miljonit eurot, 2013. aastal 1 444 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 750 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(347)

Piraeuse panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes seoses 2009. aastal läbi viidud märkimisõiguse emissiooniga (118) ja seejärel Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimisega (meede B4) ning 2013. aastal ja 2014. aasta märtsis toimunud erakapitali kaasamisega. Näiteks vähenes panga aktsionäridele kuuluv osalus, mis tol ajal hõlmas 2009. aastal raha paigutanud investoreid, 100 %lt enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist vaid 2,3 protsendile pärast nimetatud rekapitaliseerimist. Piraeuse pank ei ole alates 2008. aastast maksnud mingeid rahalisi dividende. Lisaks kõnealusele kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on Piraeuse pank alates kriisi algusest 2008. aastal kaasanud märkimisväärsel hulgal erakapitali, täpsemalt 2009. aastal 807 miljonit eurot, 2013. aastal 1 444 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 750 miljonit eurot.

7.6.3.3.   Allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises

| (348) | Piraeuse panga hübriid- ja allutatud laenude omanikud on aidanud kaasa panga ümberkorralduskulude katmisel. Pank on kapitali saamiseks läbi viinud mitmeid kohustiste haldamise toiminguid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 134. |
| --- | --- |

(348)

Piraeuse panga hübriid- ja allutatud laenude omanikud on aidanud kaasa panga ümberkorralduskulude katmisel. Pank on kapitali saamiseks läbi viinud mitmeid kohustiste haldamise toiminguid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 134.

| (349) | Seni käibel olevate instrumentide suhtes kohaldatakse põhjenduses 143 nimetatud kupongimaksete keeldu. Komisjon on seetõttu seisukohal, et tagatud on asjakohane panga hübriid- ja allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises ning sellega seoses täidetakse ümberkorraldamisteatise nõudeid. |
| --- | --- |

(349)

Seni käibel olevate instrumentide suhtes kohaldatakse põhjenduses 143 nimetatud kupongimaksete keeldu. Komisjon on seetõttu seisukohal, et tagatud on asjakohane panga hübriid- ja allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises ning sellega seoses täidetakse ümberkorraldamisteatise nõudeid.

7.6.3.4.   Järeldus omapanuse ja kulude jagamises osalemise kohta

| (350) | Võrreldes kogu riigipoolse rekapitaliseerimisega on omapanus ja kulude jagamises osalemine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli vähendamise kujul, palju väiksem sellest, mida komisjon peab tavaliselt piisavaks. Vähendamine puudutab ainult välismaist tegevust, mis hõlmab piiratud osa Piraeuse panga tegevusest, (119) ning ümberkorraldamisega ei nähta ette Kreeka laenude ja hoiuste suuruse mis tahes vähendamist, mis on, vastupidi, viimase aasta jooksul pärast omandamisi järsult kasvanud. Komisjon võtab siiski arvesse punktis 7.6.1 käsitletud aspekte ja eelkõige asjaolu, et saadud abi on osaliselt käsitatav 2011. aasta pikendusteatise punktis 14 sätestatud erandina, mille kohaselt komisjon võib nõustuda väiksema omapanuse ja kulude jagamisega. Komisjon märgib ühtlasi heakskiitvalt, et Piraeuse pank kaasas kapitaliturult 2013. aasta mais 1 444 miljonit eurot ja 2014. aasta märtsis 1 750 miljonit eurot, [...]. 2014. aasta märtsis kaasatud kapital saadi aktsiahinnaga, mis oli võrdväärne 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise (meede B4) raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi märgitud aktsiahinnaga. Kõrge emiteerimishind piiras seega Kreeka finantsstabiilsuse fondi osa vähenemist. Samuti maksis Piraeuse pank välja eelisaktsiad (meede A). Kõiki nimetatud asjaolusid arvesse võttes võib järeldada, et ümberkorralduskavas on abi vajaliku miinimumini piiramiseks piisavalt meetmeid omapanuse ja kulude jagamises osalemiseks. |
| --- | --- |

(350)

Võrreldes kogu riigipoolse rekapitaliseerimisega on omapanus ja kulude jagamises osalemine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli vähendamise kujul, palju väiksem sellest, mida komisjon peab tavaliselt piisavaks. Vähendamine puudutab ainult välismaist tegevust, mis hõlmab piiratud osa Piraeuse panga tegevusest, (119) ning ümberkorraldamisega ei nähta ette Kreeka laenude ja hoiuste suuruse mis tahes vähendamist, mis on, vastupidi, viimase aasta jooksul pärast omandamisi järsult kasvanud. Komisjon võtab siiski arvesse punktis 7.6.1 käsitletud aspekte ja eelkõige asjaolu, et saadud abi on osaliselt käsitatav 2011. aasta pikendusteatise punktis 14 sätestatud erandina, mille kohaselt komisjon võib nõustuda väiksema omapanuse ja kulude jagamisega. Komisjon märgib ühtlasi heakskiitvalt, et Piraeuse pank kaasas kapitaliturult 2013. aasta mais 1 444 miljonit eurot ja 2014. aasta märtsis 1 750 miljonit eurot, [...]. 2014. aasta märtsis kaasatud kapital saadi aktsiahinnaga, mis oli võrdväärne 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise (meede B4) raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi märgitud aktsiahinnaga. Kõrge emiteerimishind piiras seega Kreeka finantsstabiilsuse fondi osa vähenemist. Samuti maksis Piraeuse pank välja eelisaktsiad (meede A). Kõiki nimetatud asjaolusid arvesse võttes võib järeldada, et ümberkorralduskavas on abi vajaliku miinimumini piiramiseks piisavalt meetmeid omapanuse ja kulude jagamises osalemiseks.

7.6.4.   Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (351) | Ümberkorraldamisteatises nõutakse, et ümberkorralduskavas pakutaks välja konkurentsi moonutamist piiravad ja pangasektori konkurentsivõimet tagavad meetmed. Lisaks tuleks nende meetmete abil tegeleda ka moraaliriski küsimustega ja tagada, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks. |
| --- | --- |

(351)

Ümberkorraldamisteatises nõutakse, et ümberkorralduskavas pakutaks välja konkurentsi moonutamist piiravad ja pangasektori konkurentsivõimet tagavad meetmed. Lisaks tuleks nende meetmete abil tegeleda ka moraaliriski küsimustega ja tagada, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks.

| (352) | Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamises osalemise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Piraeuse pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 23,7 protsendile tema riskiga kaalutud varadest (120). 2010. aastal sai Piraeuse pank 9,9 miljardi euro ulatuses likviidsustagatisi ja 1,3 miljardi euro ulatuses riigivõlakirju, mis koos moodustavad panga bilansist ligi 25 %. Lisaks sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Sellepärast on võimalikke konkurentsimoonutusi piiravad meetmed abisumma suurust silmas pidades vajalikud. Lisaks on suur ka Piraeuse panga turuosa Kreekas. ATE üleantud tegevuse, Geniki, BCP ja Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendas panga turuosa. Pärast nimetatud omandamisi oli Kreekas 2013. aasta lõpus Piraeuse panga hoiuste turuosa 29 % ning elamukinnisvaraga seotud hüpoteeklaenude, tarbijalaenude ja äriühingute laenude turuosa vastavalt 25 %, 22 % ja 35 % (2011. aastal vastavalt 10 %, 8 %, 8 % ja 14 %) (121). |
| --- | --- |

(352)

Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamises osalemise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Piraeuse pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 23,7 protsendile tema riskiga kaalutud varadest (120). 2010. aastal sai Piraeuse pank 9,9 miljardi euro ulatuses likviidsustagatisi ja 1,3 miljardi euro ulatuses riigivõlakirju, mis koos moodustavad panga bilansist ligi 25 %. Lisaks sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Sellepärast on võimalikke konkurentsimoonutusi piiravad meetmed abisumma suurust silmas pidades vajalikud. Lisaks on suur ka Piraeuse panga turuosa Kreekas. ATE üleantud tegevuse, Geniki, BCP ja Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendas panga turuosa. Pärast nimetatud omandamisi oli Kreekas 2013. aasta lõpus Piraeuse panga hoiuste turuosa 29 % ning elamukinnisvaraga seotud hüpoteeklaenude, tarbijalaenude ja äriühingute laenude turuosa vastavalt 25 %, 22 % ja 35 % (2011. aastal vastavalt 10 %, 8 %, 8 % ja 14 %) (121).

| (353) | Komisjon tuletab meelde, et Piraeuse panga raskused olid suurel määral tingitud välistest vapustustest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on 2008. aastast alates segi paisanud Kreeka majanduse, nagu juba on märgitud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 74. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on seetõttu väiksem. Nagu on kirjeldatud otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele nende aspektide tõttu väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda, et hoolimata suurest riigiabi summast ja suurest turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas Kreeka osas bilansimahu ja laenude vähendamist. Olukord muutuks siiski problemaatiliseks, kui neljast suurest Kreeka pangast kõige rohkem abi saanud ja viimastel aastatel omandamiste teel kõige enam laienenud pank jätkab ümberkorraldusperioodil turust kiiremas tempos kasvamist, tõrjudes tõenäoliselt vähem abi saanud pangad turult välja. Sellepärast tervitab komisjon kohustust, et Piraeuse pank ei laiene turu kasvust kiiremini. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon tuletab meelde, et Piraeuse panga raskused olid suurel määral tingitud välistest vapustustest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on 2008. aastast alates segi paisanud Kreeka majanduse, nagu juba on märgitud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 74. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on seetõttu väiksem. Nagu on kirjeldatud otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele nende aspektide tõttu väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda, et hoolimata suurest riigiabi summast ja suurest turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas Kreeka osas bilansimahu ja laenude vähendamist. Olukord muutuks siiski problemaatiliseks, kui neljast suurest Kreeka pangast kõige rohkem abi saanud ja viimastel aastatel omandamiste teel kõige enam laienenud pank jätkab ümberkorraldusperioodil turust kiiremas tempos kasvamist, tõrjudes tõenäoliselt vähem abi saanud pangad turult välja. Sellepärast tervitab komisjon kohustust, et Piraeuse pank ei laiene turu kasvust kiiremini.

| (354) | Komisjon märgib siiski, et riigipoolsed rekapitaliseerimised võimaldasid Piraeuse pangal jätkata pangategevust välisturgudel. |
| --- | --- |

(354)

Komisjon märgib siiski, et riigipoolsed rekapitaliseerimised võimaldasid Piraeuse pangal jätkata pangategevust välisturgudel.

| (355) | Komisjon märgib, et lisaks finantsvõimenduse vähendamisele ja juba teostatud ümberkorraldustele korraldab Piraeuse pank 30. juuniks 2018 oma välismaised varad täiendavalt ümber ja vähendab neid veelgi (122). Lisaks sellele võttis Piraeuse pank kohustuse mitte kasutada riigiabi kõnealuse tegevuse kasvu rahastamiseks. Seega ei hakata välismaistel turgudel konkurentsi moonutamiseks kasutama riigiabi. |
| --- | --- |

(355)

Komisjon märgib, et lisaks finantsvõimenduse vähendamisele ja juba teostatud ümberkorraldustele korraldab Piraeuse pank 30. juuniks 2018 oma välismaised varad täiendavalt ümber ja vähendab neid veelgi (122). Lisaks sellele võttis Piraeuse pank kohustuse mitte kasutada riigiabi kõnealuse tegevuse kasvu rahastamiseks. Seega ei hakata välismaistel turgudel konkurentsi moonutamiseks kasutama riigiabi.

| (356) | Samuti on Kreeka võtnud kohustuse, et Piraeuse pank ei teosta kulukaid omandamistehinguid, kindlustades sel viisil, et pank ei kasuta saadud riigiabi uue ettevõtte omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse rangelt ainult Kreeka pangategevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel. |
| --- | --- |

(356)

Samuti on Kreeka võtnud kohustuse, et Piraeuse pank ei teosta kulukaid omandamistehinguid, kindlustades sel viisil, et pank ei kasuta saadud riigiabi uue ettevõtte omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse rangelt ainult Kreeka pangategevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel.

| (357) | Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiusekogumisstrateegiate rahastamiseks, mis moonutab konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hindade määramisel rangeid asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti Piraeuse pangal vältida klientide laenude puhul ebakohaste hinnamääramise strateegiatega konkurentsi moonutamist Kreeka turul. |
| --- | --- |

(357)

Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiusekogumisstrateegiate rahastamiseks, mis moonutab konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hindade määramisel rangeid asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti Piraeuse pangal vältida klientide laenude puhul ebakohaste hinnamääramise strateegiatega konkurentsi moonutamist Kreeka turul.

| (358) | Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud eriolukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks võetud kaitsemeetmed on piisavad. |
| --- | --- |

(358)

Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud eriolukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks võetud kaitsemeetmed on piisavad.

7.6.5.   Järelevalve

| (359) | Vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjonil oleks võimalik kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu Kreeka võetud kohustustes märgitakse, (123) tagab Kreeka, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, s.o 31. detsembrini 2018, jälgib komisjoni heakskiidul panga poolt ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik Kreeka võetud kohustuste täitmist valdkondades nagu ümberkorraldustegevus Kreekas ja välismaal, üldjuhtimine ja äritehingud. Komisjon leiab seega, et ümberkorralduskava rakendamise nõuetekohane järelevalve on tagatud. |
| --- | --- |

(359)

Vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjonil oleks võimalik kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu Kreeka võetud kohustustes märgitakse, (123) tagab Kreeka, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, s.o 31. detsembrini 2018, jälgib komisjoni heakskiidul panga poolt ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik Kreeka võetud kohustuste täitmist valdkondades nagu ümberkorraldustegevus Kreekas ja välismaal, üldjuhtimine ja äritehingud. Komisjon leiab seega, et ümberkorralduskava rakendamise nõuetekohane järelevalve on tagatud.

7.6.6.   Järeldus meetmete A, B1, B2, B3 ja B4 ümberkorraldamisteatisega kokkusobivuse kohta

| (360) | Komisjon on seisukohal, et ümberkorralduskava, koos käesoleva otsuse lisas loetletud kohustustega, tagab Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, on kulude jagamise ja omapanuse osas piisav, tasakaalustab asjakohaselt käesolevas otsuses vaadeldud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju ning on proportsionaalne. Komisjonile esitatud ümberkorralduskava ja kohustused vastavad ümberkorraldamisteatises esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(360)

Komisjon on seisukohal, et ümberkorralduskava, koos käesoleva otsuse lisas loetletud kohustustega, tagab Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, on kulude jagamise ja omapanuse osas piisav, tasakaalustab asjakohaselt käesolevas otsuses vaadeldud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju ning on proportsionaalne. Komisjonile esitatud ümberkorralduskava ja kohustused vastavad ümberkorraldamisteatises esitatud tingimustele.

8.   KOKKUVÕTE

| (361) | Komisjon avaldab kahetsust, et Kreeka on ebaseaduslikult rakendanud abimeetmeid B2, B3 ja B4 ning rikkunud seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna kõnealuseid meetmeid rakendati enne neist ametlikult teatamist. Nimetatud meetmeid, nagu ka teisi käesolevas otsuses analüüsitud meetmeid, võib siiski pidada siseturuga kokkusobivateks, |
| --- | --- |

(361)

Komisjon avaldab kahetsust, et Kreeka on ebaseaduslikult rakendanud abimeetmeid B2, B3 ja B4 ning rikkunud seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna kõnealuseid meetmeid rakendati enne neist ametlikult teatamist. Nimetatud meetmeid, nagu ka teisi käesolevas otsuses analüüsitud meetmeid, võib siiski pidada siseturuga kokkusobivateks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmised Kreeka rakendatud meetmed on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel:

| a) | Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2); |
| --- | --- |

a)

Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2);

| b) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2); |
| --- | --- |

b)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2);

| c) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale antud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3); |
| --- | --- |

c)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale antud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3);

| d) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4); |
| --- | --- |

d)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4);

| e) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C). |
| --- | --- |

e)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C).

2.   Võttes arvesse 25. juunil 2014. aastal esitatud Piraeuse panga grupi ümberkorralduskava, mis hõlmab Piraeuse panka ja kõiki tema tütarettevõtjaid ja filiaale, ning samal kuupäeval Kreeka võetud kohustusi, on järgmine riigiabi siseturuga kokkusobiv:

| a) | Kreeka poolt 2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris rekapitaliseerimiskava raames Piraeuse pangale tehtud kapitalisüst summas 750 miljonit eurot (meede A); |
| --- | --- |

a)

Kreeka poolt 2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris rekapitaliseerimiskava raames Piraeuse pangale tehtud kapitalisüst summas 750 miljonit eurot (meede A);

| b) | Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja alates 2011. aasta juunist Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi 31. detsembri 2012. aasta seisuga summas 30,4 miljardit eurot (meede L2); |
| --- | --- |

b)

Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja alates 2011. aasta juunist Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi 31. detsembri 2012. aasta seisuga summas 30,4 miljardit eurot (meede L2);

| c) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta mais Piraeuse pangale võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 4,7 miljardit eurot (meede B1); |
| --- | --- |

c)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta mais Piraeuse pangale võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 4,7 miljardit eurot (meede B1);

| d) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2); |
| --- | --- |

d)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2);

| e) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale esitatud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3); |
| --- | --- |

e)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale esitatud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3);

| f) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4); |
| --- | --- |

f)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4);

| g) | Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C). |
| --- | --- |

g)

Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C).

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 23. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Vt komisjoni 27. juuli 2012. aasta otsus riigiabi nr SA. 34826 (2012/C, ex 2012/NN) kohta – Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt (ELT C 359, 21.11.2012, lk 43).

1

(2)  Komisjoni 19. novembri 2008. aasta otsus riigiabi nr 560/2008 kohta „Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks) (ELT C 125, 5.6.2009, lk 6). Kava registreeriti numbri SA.26678 (N 560/2008) all. Hiljem kõnealust kava pikendati ja muudeti joonealuses märkuses 4 kirjeldatud viisil.

2

Support Measures for the Credit Institutions in Greece

(3)  Piraeuse panga all peetakse silmas Piraeuse panga gruppi.

3

(4)  2. septembril 2009 teatas Kreeka mitmest toetusmeetmete muudatusest ning nende pikendamisest 31. detsembrini 2009, mis kiideti 18. septembril 2009 heaks (vt komisjoni 18. septembri 2009. aasta otsus riigiabi nr 504/2009 kohta „Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine ja muutmine) (ELT C 264, 6.11.2009, lk 5)). 25. jaanuaril 2010 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete teistkordse pikendamise 30. juunini 2010 (vt komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi nr 690/2009 kohta „Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine) (ELT C 57, 9.3.2010, lk 6)). 30. juunil 2010 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete mitmed muudatused ja pikendamise 31. detsembrini 2010 (vt komisjoni 30. juuni 2010. aasta otsus riigiabi nr 260/2010 kohta „Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine) (ELT C 238, 3.9.2010, lk 3)). 21. detsembril 2010 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 30. juunini 2011 (vt komisjoni 21. detsembri 2010. aasta otsus riigiabi nr SA 31998 (2010/N) kohta „Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete neljas pikendamine) (ELT C 53, 19.2.2011, lk 2)). 4. aprillil 2011 kiitis komisjon heaks muudatusettepaneku (vt komisjoni 4. aprilli 2011. aasta otsus riigiabi nr SA.32767 (2011/N) kohta „Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete muutmine) (ELT C 164, 2.6.2011, lk 8)). 27. juunil 2011 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 31. detsembrini 2011 (vt komisjoni 27. juuni 2011. aasta otsus riigiabi nr SA.33153 (2011/N) kohta „Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete viies pikendamine) (ELT C 274, 17.9.2011, lk 6)). 6. veebruaril 2012 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 30. juunini 2012 (vt komisjoni 6. veebruari 2012. aasta otsus riigiabi nr SA.34149 (2011/N) kohta „Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete kuues pikendamine) (ELT C 101, 4.4.2012, lk 2)). 6. juulil 2012 kiitis komisjon heaks toetusmeetmete pikendamise 31. detsembrini 2012 (vt komisjoni 6. juuli 2012. aasta otsus riigiabi nr SA.35002 (2012/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Support Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud toetusmeetmete pikendamine) (ELT C 77, 15.3.2013, lk 14)). 22. jaanuaril 2013 kiitis komisjon heaks tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamise 30. juunini 2013 (vt komisjoni 22. jaanuari 2013. aasta otsus riigiabi nr SA.35999 (2012/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamine) (ELT C 162, 7.6.2013, lk 6)). 25. juulil 2013 kiitis komisjon heaks tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamise 31. detsembrini 2013 (vt komisjoni 25. juuli 2013. aasta otsus riigiabi nr SA.36956 (2013/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamine) (ELTs veel avaldamata)). 14. jaanuaril 2014 kiitis komisjon heaks tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamise 30. juunini 2014 (vt komisjoni 14. jaanuari 2014. aasta otsus riigiabi nr SA.37958 (2013/N) kohta – Kreeka „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece” (Kreeka krediidiasutustele võimaldatud tagatisskeemi ja võlakirjade kava pikendamine) (ELTs veel avaldamata)).

4

Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece

Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece

Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Support Scheme for Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece

(5)  Vt joonealune märkus 1.

5

(6)  24. detsembri 2012. aasta pressiteade, mis on kättesaadav veebiaadressil http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

6

(7)  Komisjon registreeris kõnealused meetmed kui riigiabi SA.36005 (2013/NN).

7

(8)  Komisjoni 23. mai 2011. aasta otsus riigiabi nr SA.31154 kohta „Restructuring of Agricultural Bank of Greece” (Kreeka Põllumajanduspanga ümberkorraldamine) (ELT C 317, 29.10.2011, lk 4).

8

Restructuring of Agricultural Bank of Greece

(9)  Ost ja ühendamine on kriisilahenduse menetlus, mis hõlmab likvideeritava juriidilise isiku puhul kõrge kvaliteediga varade ja kohustuste kindlaks tegemist ning enampakkumisel müümist, eesmärgiga viia need üle elujõulisse äriühingusse.

9

(10)  Komisjoni 3. mai 2013. aasta otsus riigiabi nr SA. kohta 35460 „Liquidation aid for ATE Bank resolution” (Likvideerimisabi ATE panga kriisilahenduseks) (ELT C 261, 10.9.2013, lk 1).

10

Liquidation aid for ATE Bank resolution

(11)  Vt punkt 2.3.3.3.

11

(12)  Eurorühma kohtumine on euroala, st euro seadusliku maksevahendina kasutusele võtnud liikmesriikide, rahandusministrite kohtumine.

12

(13)  Vt punkt 2.3.3.3.

13

(14)  Euroopa Komisjon – majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. „The Second Economic Adjustment Programme for Greece” (Kreeka majanduse kohandamise teine programm), märts 2012, lk 17, mis on kättesaadav veebiaadressil:

14

The Second Economic Adjustment Programme for Greece

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

(15)  Vt dokumendi „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne) II jagu „The restructuring of the Greek Sovereign Debt” (Kreeka riigivõla ümberkorraldamine), Kreeka keskpank, detsember 2012, kättesaadav veebiaadressil http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

15

Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector

The restructuring of the Greek Sovereign Debt

(16)  Rahandusministeeriumi 9. märtsi 2012. aasta pressiteade, kättesaadav veebiaadressil http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

16

(17)  Vt joonealune märkus 14, lk 106.

17

(18)  Vt joonealune märkus 15.

18

(19)  Vt joonealune märkus 14, lk 104.

19

(20)  Vt joonealune märkus 15.

20

(21)  Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad moodustavad koos eurosüsteemi ehk euroala keskpankade süsteemi.

21

(22)  Rahandusministeeriumi 3. detsembri 2012. aasta pressiteade, kättesaadav veebiaadressil http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

22

Kõnealune omaenda võla tagasiost nimiväärtusest palju madalama hinnaga tõi kaasa Kreeka võlgade olulise vähenemise.

(23)  Kui tagasiostmist ei oleks toimunud, oleks asjaomaste uute võlakirjade turuväärtus tõusnud vastavalt selliste turuparameetrite arengule nagu intressimäärad ja Kreeka kohustuste täitmata jätmise risk.

23

(24)  Sealhulgas oodatav kahjum Kreeka uutelt laenudelt ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini.

24

(25)  Krediidikahju prognoosil põhinev välismaise riski mõju arvutati välja välismaiste maksude tasumise järgselt ja võttes arvesse sel ajal konkurentsipoliitika peadirektoraadile esitatud loovutamiskohustusi.

25

(26)  NBG laenukahjumi reservid 30. juunil 2013 enne pankadele First Business Bank ja Probank tehtud eraldisi.

26

(27)  Eurobanki laenukahjumi reservid 30. juunil 2013 enne pankadele New Hellenic Postbank ja New Proton Bank (mis omandati 2013. aasta augustis) tehtud eraldisi.

27

| Allikas: | Kreeka pangandussektori 2013. aasta stressitest, Kreeka keskpank, märts 2014, lk 42. |
| --- | --- |

Allikas:

Allikas:

Kreeka pangandussektori 2013. aasta stressitest, Kreeka keskpank, märts 2014, lk 42.

(28)  2012. aasta aastaaruanne: http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

28

(29)  Vt tabel 2.

29

(30)  2012. aasta summa ei sisalda Piraeuse panga kaht ajutist rekapitaliseerimist. 2013. aasta summa sisaldab täielikku 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist.

30

(31)  ealhulgas ATE ja Geniki.

31

(32)  Sealhulgas ATE, Geniki, kolme Küprose panga Kreeka filiaalid, MBG.

32

| Allikas: | aastaaruanded 2011 ja 2012, 2013. aasta finantsaruanne. |
| --- | --- |

Allikas:

Allikas:

aastaaruanded 2011 ja 2012, 2013. aasta finantsaruanne.

(33)  Vt tabel 2.

33

(34)  Vt punkt 2.3.1.2 Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou.

35

(36)  25. juunil 2014 esitatud ümberkorralduskava, lk 40.

36

(37)  Vt ATE likvideerimisotsuse põhjendus 27.

37

(38)  Hellenic Bank Associationi kohta on andmed kättesaadavad veebisaidi aadressil http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf.

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf.

39

(40)  Konfidentsiaalne info.

40

(41)  Aruande pealkirjaga „Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus” (Küprose panganduse sõltumatu hoolsuskohustus) koostas 1. veebruaril 2013. aastal investeeringute haldamisega tegelev ettevõtja PIMCO. Kapitalihinnangud tehti mõlema makromajandusliku stsenaariumi, baasstsenaariumi ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Aruandekuupäev oli 30. juuni 2012 ja vaatlusalune periood hõlmas ajavahemikku 30. juunist 2012 kuni 30. juunini 2015.

41

Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus

(42)  Vt põhjendus 101.

42

(43)  Sealsamas.

43

(44)  25. juunil 2014 esitatud ümberkorralduskava, lk 51.

44

(45)  Mõistega „riskiga kaalutud varad” märgitakse regulatiivset koondnäitajat, millega mõõdetakse finantseerimisasutuste riskipositsiooni ja mida järelevalveasutuste esindajad kasutavad finantseerimisasutuste kapitali adekvaatsuse kontrollimiseks.

45

riskiga kaalutud varad

(46)  Kreeka keskpanga 7. novembri 2011. aasta kirja kohaselt kehtivad garantiid erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna.

46

(47)  25. juunil 2014 esitatud ümberkorralduskava, lk 133.

47

(48)  Välja arvatud see osa rekapitaliseerimisest, mis Kreeka finantsstabiilsuse fond andis ATE ja kolme Küprose panga Kreeka filiaalide ostmise tagajärjel tekkinud kapitalivajaduste rahuldamiseks. Täpsema teabe saamiseks vt põhjendus 101.

48

(49)  Eelmärkimise lepingus nähakse ette, et Piraeuse pangale makstav tegeliku riski tasu hõlmab EFSFi võlakirju ja mis tahes kupongimakseid, samuti intressi, mis on kogunenud alates võlakirjade väljastamisest kuni ettemakse konverteerimiseni aktsiakapitaliks ja muudeks konverteeritavateks finantsinstrumentideks, nagu on lepinguga ette nähtud.

49

(50)  Vt tabel 3.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf.

51

(52)  Vt põhjendus 112.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf.

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis.

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf.

57

(58)  Näiteks oli täitmishind 2. jaanuaril 2014. aastal 1,7 340 eurot ja 2. juulil 2014. aastal 1,7 680 eurot, 2. jaanuaril 2015. aastal on see 1,8 105 eurot, 2. juulil 2015. aastal 1,8 530 jne.

58

(59)  Vt punkt 2.3.3.4.

59

(60)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 117.

60

(61)  Sealhulgas maksed hoiuste ja investeeringute garantiifondi.

61

(62)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 128.

62

(63)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 117.

63

(64)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava tabelid, lk 133.

64

(65)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 117.

65

(66)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 136.

66

(67)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 128.

67

(68)  2012. aasta aastaaruande arvandmed 2012. aasta kohta: http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

68

25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 96 arvandmed 2014. aasta kohta.

(69)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 97.

69

(70)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 149.

70

(71)  Vt lisas loetletud kohustused, I peatükk.

71

(72)  Vt lisas loetletud kohustused, I peatükk.

72

(73)  Vt lisas loetletud kohustused, I peatükk.

73

(74)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 44.

74

(75)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 147.

75

(76)  Vt lisas loetletud kohustused, II peatükk.

76

(77)  Vt lisas loetletud kohustused, II peatükk.

77

(78)  Vt lisa, II peatükk.

78

(79)  Vt lisa, II peatükk.

79

(80)  Vt lisa, III peatükk, punkt A.

80

(81)  Vt lisa, III peatükk, punkt A.

81

(82)  Vt lisa, III peatükk, punkt A.

82

(83)  Vt lisa, III peatükk, punkt C.

83

(84)  Seoses Kreeka finantsstabiilsuse fondi käibele lastud optsioonidega tuleb selgitada, et Kreeka Vabariik taotleb Euroopa Komisjoni heakskiitu enne, kui Alpha Bank või mis tahes riiklik üksus (sealhulgas Kreeka finantsstabiilsuse fond) hakkab ostutähti tagasi ostma, nii et Euroopa Komisjon saaks kontrollida, et kavandatav tagasiost ei oleks vastuolus riigiabi eeskirjade kohaste riikliku hüvitise nõuetega.

84

(85)  Komisjoni teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (ELT C 270, 25.10.2008, lk 2).

85

(86)  Menetluse algatamise otsuse põhjendus 64.

86

(87)  Menetluse algatamise otsuse põhjendus 68.

87

(88)  Vt põhjendus 35.

88

(89)  Vt põhjendus 101.

89

(90)  Komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

90

(91)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

91

(92)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (ELT C 216, 30.7.2013, lk 1).

92

(93)  Vt joonealune märkus 6.

93

(94)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40.

94

(95)  Vt joonealune märkus 4.

95

(96)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 51.

96

(97)  Vt menetluse algatamise otsus, põhjendus 41.

97

(98)  Samuti märgiti, et Kreeka andis Piraeuse pangale abi Kreeka pankade toetuskava alusel, mille komisjon on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktist b lähtuvalt heaks kiitnud, ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu, mille asutamise on komisjon vastava otsusega samuti heaks kiitnud.

98

(99)  Vt joonealune märkus 6.

99

(100)  Vt komisjoni otsus juhtumis NN 51/2008 „Tagatisskeem Taani pankadele”, põhjendus 41 (ELT C 273, 28.10.2008, lk 2).

100

(101)  Vt põhjendus 96: kogunenud intressimäärasid võetakse arvesse Kreeka finantsstabiilsuse fondi täiendava panusena ning need vähendasid seetõttu fondist pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames tehtud makset.

101

(102)  Vt ka punkt 7.5.1.

102

(103)  Teoreetilise märkimisõiguseta hind on üldkasutatav turumeetod aktsiakapitali suurendamisel tekkiva lahjendusefekti koguseliseks määramiseks.

103

(104)  Vt põhjendus 55.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689.

105

(106)  Vt põhjendus 68.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497.

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713.

108

(109)  Vt põhjendus 80.

109

(110)  Komisjoni 30. augusti 2013. aasta otsus SA.34724 „Restructuring of Banco Comercial Português (BCP) Group” (grupi Banco Comercial Português (BCP) ümberkorraldamine), ELTs veel avaldamata.

110

Restructuring of Banco Comercial Português (BCP) Group

(111)  Vt tabel 2.

111

(112)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 28 ja komisjoni 5. aprilli 2011. aasta otsuse (meetme nr C 11/09 (ex NN 53b/2008, NN 2/10 ja N 19/10) kohta, mida Madalmaad rakendasid ettevõtja ABN AMRO Group NV suhtes (mis loodi ettevõtjate Fortis Bank Nederland ja ABN AMRO N ühinemise järel)) põhjendus 320 (ELT L 333, 15.12.2011, lk 1).

112

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive.

113

(114)  Komisjon märgib ka, et osa Piraeuse panga likviidsusvajadustest tuleneb Kreeka finantsstabiilsuse fondi esimeses ja teises ajutises rekapitaliseerimises ning 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalemise ebatüüpilisest vormist. Tasuna osalemise eest kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale raha asemel üle EFSFi võlakirju. Piraeuse pangal on suures koguses keskmise ja pika tähtajaga võlakirju, mis suurendavad panga rahastamisvajadusi võrreldes olukorraga, kui rekapitaliseerimine oleks toimunud rahalises vormis. Likviidsusvajaduse kõnealuse osa puhul ei ole tegemist sobimatu ärimudeli või bilansi ülesehitusega. Likviidsusvajadus kaob automaatselt, kui saabub EFSFi võlakirjade tähtaeg.

114

(115)  Vt põhjendus 116.

115

(116)  25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 132.

116

(117)  Vt põhjendus 52.

117

(118)  Vt põhjendus 132.

118

(119)  Kavandatud omapanuse meetme suurust tuleb punktis 7.1.3.5 selgitatud põhjusel võrrelda Piraeuse panga suurusega enne ATE üleantud tegevuse ning Geniki, BCP ja Küprose üleantud tegevuse omandamist.

119

(120)  Kui võtta arvesse üksnes tegelikult välja makstud abi, mis on kõige kasulikum ja seetõttu kõige enam konkurentsi moonutav, siis väheneb abi 19,4 protsendini Piraeuse panga riskiga kaalutud varadest.

120

(121)  25. juunil 2014 esitatud ümberkorralduskava, lk 35.

121

(122)  Vt lisa II peatükk.

122

(123)  Vt põhjendus 129.

123

---

LISA

PIRAEUSE PANK – KREEKA VABARIIGI VÕETUD KOHUSTUSED

Kreeka Vabariik tagab, et Piraeuse pank rakendab 25. juunil 2014 esitatud ümberkorralduskava. Kava põhineb Euroopa Komisjoni („komisjon”) lisas esitatud makromajanduslikel prognoosidel ning regulatiivsetel eeldustel.

Kreeka Vabariik esitab käesolevaga järgmised kohustused („kohustused”), mis moodustavad ümberkorralduskava lahutamatu osa. Kohustused sisaldavad ümberkorralduskava rakendamisega seotud kohustusi („ümberkorraldamiskohustused”) ning ettevõtte üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustusi.

Kohustused jõustuvad ümberkorralduskava heaks kiitva komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäeval (edaspidi „komisjoni otsus”).

Ümberkorraldusperiood lõpeb 31. detsembril 2018. Kohustused kehtivad kogu ümberkorraldusperioodi jooksul, kui konkreetses kohustuses ei ole sätestatud teisiti.

Käesolevat teksti tõlgendatakse komisjoni otsuse valguses ELi õigusaktide üldraamistikus ja viitega nõukogu määrusele (EÜ) nr 659/1999 (1).

I PEATÜKK.   MÕISTED

Käesolevate kohustuste puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „Piraeuse pank”– Piraeus Bank S.A. ja kõik tema tütarettevõtjad. Piraeuse pank hõlmab seega kogu Piraeuse panga gruppi koos Kreekas ja sellest väljaspool asuvate tütarettevõtjate ja filiaalidega, kes tegelevad pangandus- või muu tegevusega;

2)   „kapitali suurendamise pakkumine pangandussektoris”– pakkumine, mille tulemusel Piraeuse panga omakapitali suhtarv suureneb, võttes arvesse kõiki asjakohaseid elemente, eelkõige tehingu kasumit ja kahjumit ning müügist tulenevat riskiga kaalutud varade vähenemist (vajaduse korral korrigeeritud alles jäänud rahastamisseostest tuleneva riskiga kaalutud varade suurendamiseks);

3)   „kapitali suurendamise pakkumine kindlustussektoris”– pakkumine, mille tulemusel panga omakapitali suhtarv suureneb. Kõiki panga arvel oleva kindlustustegevuse arvestuslikust väärtusest kõrgemaid pakkumisi loetakse automaatselt kapitali moodustamiseks;

4)   „sulgemine”– loovutatava ettevõtte juriidilise omandiõiguse ostjale ülekandmise kuupäev;

5)   „loovutatav ettevõte”– kõik ettevõtted ja varad, mida Piraeuse pank kohustub müüma, likvideerima või sulgema;

6)   „jõustumiskuupäev”– käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäev;

7)   „ümberkorraldusperioodi lõpp”– 31. detsember 2018;

8)   „välismaised varad või väljaspool Kreekat asuvad varad”– varad, mis on seotud klientide tegevusega väljaspool Kreekat, sõltumata riigist, kus need varad on arvel. Näiteks ei ole käesoleva mõistega hõlmatud Luksemburgis arvel olevad varad, mis on seotud klientide tegevusega Kreekas. Samas loetakse välismaiseks varaks ja käesoleva mõistega hõlmatuks Luksemburgis või Kreekas arvel olevad varad, mis on seotud klientide tegevusega mõnes muus Kagu-Euroopa riigis;

9)   „välismaised ettevõtted”– Piraeuse panga välismaised tütarettevõtjad ja filiaalid, kes tegelevad pangandus- või muu tegevusega;

10)   „välismaised tütarettevõtjad”– kõik panga väljaspool Kreekat asuvad tütarettevõtjad, kes tegelevad pangandus- või muu tegevusega;

11)   „Kreeka pangandustegevus”– Piraeuse panga Kreekaga seotud pangandustegevus sõltumata sellest, kus varad on registreeritud;

12)   „Kreeka pangandusväline tegevus”– Piraeuse panga Kreekaga seotud pangandusväline tegevus sõltumata sellest, kus varad on registreeritud;

13)   „Kreeka tütarettevõtjad”– kõik Piraeuse panga Kreekas asuvad tütarettevõtjad, kes tegelevad pangandus- või muu tegevusega;

14)   „järelevalve eest vastutav usaldusisik”– üks või mitu pangast sõltumatut, komisjoni heakskiidetud ja Piraeuse panga poolt ametisse nimetatud füüsilist või juriidilist isikut, kelle ülesanne on jälgida panga kohustustest kinnipidamist;

15)   „ostja”– üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes omandavad täielikult või osaliselt loovutatava äriettevõtte;

16)   „müük”– Piraeuse pangale kuuluva osaluse 100 % müük, kui konkreetses kohustuses ei ole märgitud teisiti.

Käesolevate kohustuste puhul hõlmab tingimuste ainsus ka mitmust (ja vastupidi), välja arvatud juhul, kui kohustustes on sätestatud teisiti.

II PEATÜKK.   ÜMBERKORRALDAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED

| 1) | Filiaalide arv Kreekas: Kreekas asuvate filiaalide arv on 31. detsembril 2017 maksimaalselt [...]. Genikist loobumise korral asendatakse nimetatud arv arvuga [...]. |
| --- | --- |

1)

Filiaalide arv Kreekas: Kreekas asuvate filiaalide arv on 31. detsembril 2017 maksimaalselt [...]. Genikist loobumise korral asendatakse nimetatud arv arvuga [...].

| 2) | Töötajate arv Kreekas: täistööajaga kohtade arv Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) on 31. detsembril 2017 maksimaalselt [...]. Genikist loobumise korral asendatakse nimetatud arv arvuga [...]. |
| --- | --- |

2)

Töötajate arv Kreekas: täistööajaga kohtade arv Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) on 31. detsembril 2017 maksimaalselt [...]. Genikist loobumise korral asendatakse nimetatud arv arvuga [...].

| 3) | Kogukulud Kreekas: kogukulud (2) Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) on 2017. aastal maksimaalselt 1 200 miljonit eurot. Genikist loobumise korral asendatakse nimetatud summa summaga [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

3)

Kogukulud Kreekas: kogukulud (2) Kreekas (Kreeka pangandus- ja muu tegevus) on 2017. aastal maksimaalselt 1 200 miljonit eurot. Genikist loobumise korral asendatakse nimetatud summa summaga [...] miljonit eurot.

| 4) | Hoiusekulud Kreekas: provisjoneerimisele eelnenud kasumlikkuse taastamiseks Kreeka turul vähendab Piraeuse pank oma rahastamiskulusid Kreekas kogutud hoiusekulude vähendamise kaudu (sealhulgas säästud, nõude- ja tähtajalised hoiused ning muud klientidele pakutavad sarnased tooted, mille kulud kannab Piraeuse pank) [...]. |
| --- | --- |

4)

Hoiusekulud Kreekas: provisjoneerimisele eelnenud kasumlikkuse taastamiseks Kreeka turul vähendab Piraeuse pank oma rahastamiskulusid Kreekas kogutud hoiusekulude vähendamise kaudu (sealhulgas säästud, nõude- ja tähtajalised hoiused ning muud klientidele pakutavad sarnased tooted, mille kulud kannab Piraeuse pank) [...].

| 5) | Laenude ja hoiuste suhtarv Kreekas: Kreeka pangandustegevuse puhul ulatub netolaenude ja hoiuste suhtarv 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...]ni. [...] |
| --- | --- |

5)

Laenude ja hoiuste suhtarv Kreekas: Kreeka pangandustegevuse puhul ulatub netolaenude ja hoiuste suhtarv 31. detsembriks 2017 maksimaalselt [...]ni. [...]

| 6) | Kreeka pangandustegevuse laenude kogumahu kasvumäär: nagu Kreeka keskpank märkis, ei tohi laenude kogumahu kasvumäär ületada turu kasvutempot, välja arvatud juhul, kui turu kasvutempo jääb ümberkorralduskava aluseks olevatest komisjoni prognoosidest (vt lisa) väiksemaks. Sellisel juhul võib laenu kasvumäära korrigeerida, võttes arvesse makromajanduslikke tingimusi ja konkurentsi Kreeka pangandussektoris. Kõnealuse kohustuse täitmist kontrollitakse igal aastal. |
| --- | --- |

6)

Kreeka pangandustegevuse laenude kogumahu kasvumäär: nagu Kreeka keskpank märkis, ei tohi laenude kogumahu kasvumäär ületada turu kasvutempot, välja arvatud juhul, kui turu kasvutempo jääb ümberkorralduskava aluseks olevatest komisjoni prognoosidest (vt lisa) väiksemaks. Sellisel juhul võib laenu kasvumäära korrigeerida, võttes arvesse makromajanduslikke tingimusi ja konkurentsi Kreeka pangandussektoris. Kõnealuse kohustuse täitmist kontrollitakse igal aastal.

| 7) | Välismaiste tütarettevõtjate toetus: Piraeuse pank ei anna ühelegi välismaisele tütarettevõtjale alates jõustumiskuupäevast kuni 30. juunini 2018 täiendavat omakapitali või allutatud kapitali summas, mis ületab i) [...] % vastava tütarettevõtja kaalutud varadest 31. detsembril 2012 või ii) [...] miljonit eurot kõigi välismaiste tütarettevõtjate peale kokku (kumulatiivselt ajavahemikus 30. juunist 2013 kuni 30. juunini 2018). Kui Piraeuse pank kavatseb eraldada mõnele tütarettevõtjale sellest suurema kapitali või allutatud võla summa, peab ta pöörduma Kreeka ametiasutuste poole, et taotleda komisjoni otsusega ümberkorralduskava muutmist [...]. |
| --- | --- |

7)

Välismaiste tütarettevõtjate toetus: Piraeuse pank ei anna ühelegi välismaisele tütarettevõtjale alates jõustumiskuupäevast kuni 30. juunini 2018 täiendavat omakapitali või allutatud kapitali summas, mis ületab i) [...] % vastava tütarettevõtja kaalutud varadest 31. detsembril 2012 või ii) [...] miljonit eurot kõigi välismaiste tütarettevõtjate peale kokku (kumulatiivselt ajavahemikus 30. juunist 2013 kuni 30. juunini 2018). Kui Piraeuse pank kavatseb eraldada mõnele tütarettevõtjale sellest suurema kapitali või allutatud võla summa, peab ta pöörduma Kreeka ametiasutuste poole, et taotleda komisjoni otsusega ümberkorralduskava muutmist [...].

| 8) | Väljaspool Kreekat asuvate varade finantsvõimenduse vähendamine 30. juuniks 2018: Kreeka ametiasutused võtavad kohustuse, et Piraeuse pank täidab 30. juuniks 2018 vähemalt ühe kahest järgmisest kohustusest:






  a) | välismaiste varade portfelli kogusuurust vähendatakse maksimaalselt kuni [...] miljardi euro suuruse summani. Kui Piraeuse pank seob end [...], tõstetakse seda [...] miljardi euro suurust ülempiiri [...] miljardi euroni. |
| --- | --- | --- |

8)

Väljaspool Kreekat asuvate varade finantsvõimenduse vähendamine 30. juuniks 2018: Kreeka ametiasutused võtavad kohustuse, et Piraeuse pank täidab 30. juuniks 2018 vähemalt ühe kahest järgmisest kohustusest:

a)

välismaiste varade portfelli kogusuurust vähendatakse maksimaalselt kuni [...] miljardi euro suuruse summani. Kui Piraeuse pank seob end [...], tõstetakse seda [...] miljardi euro suurust ülempiiri [...] miljardi euroni.

| b) | Piraeuse pank loobub [...] |
| --- | --- |

b)

Piraeuse pank loobub [...]

| 8.1) | [...] |
| --- | --- |

8.1)

[...]

| 8.2) | [...] |
| --- | --- |

8.2)

[...]

| 9) | [...] müük: [...] |
| --- | --- |

9)

| 10) | Väärtpaberite müük: järgmiselt määratletud noteeritud väärtpaberite portfell loovutatakse [...] ja noteerimata väärtpaberite portfell loovutatakse [...]: nimetatud portfellid hõlmavad kõiki omakapitaliinvesteeringuid, mis on suuremad kui [...] miljonit eurot, ning samuti allutatud võlakirjade ja hübriidvõlakirjade investeeringuid. Kõnealust kohustust ei kohaldata osaluse suhtes välismaistes tütarettevõtjates või investeeringute suhtes järgmistes üksustes:
  [...]. |
| --- | --- |

10)

Väärtpaberite müük: järgmiselt määratletud noteeritud väärtpaberite portfell loovutatakse [...] ja noteerimata väärtpaberite portfell loovutatakse [...]: nimetatud portfellid hõlmavad kõiki omakapitaliinvesteeringuid, mis on suuremad kui [...] miljonit eurot, ning samuti allutatud võlakirjade ja hübriidvõlakirjade investeeringuid. Kõnealust kohustust ei kohaldata osaluse suhtes välismaistes tütarettevõtjates või investeeringute suhtes järgmistes üksustes:

[...].

| 11) | Iga müügi korral, mis teostati käesolevas dokumendis sisalduvast müügi või loovutamise kohustusest kinni pidamiseks, võtab Kreeka Vabariik kohustuse, et:






  a) | ostja on Piraeuse pangast sõltumatu ja ei ole sellega seotud; |
| --- | --- | --- |

11)

Iga müügi korral, mis teostati käesolevas dokumendis sisalduvast müügi või loovutamise kohustusest kinni pidamiseks, võtab Kreeka Vabariik kohustuse, et:

a)

ostja on Piraeuse pangast sõltumatu ja ei ole sellega seotud;

| b) | loovutatud ettevõtte omandamisel ei rahasta Piraeuse pank ostjat otseselt ega kaudselt (3); |
| --- | --- |

b)

loovutatud ettevõtte omandamisel ei rahasta Piraeuse pank ostjat otseselt ega kaudselt (3);

| c) | Piraeuse pank ei omanda pärast müügi lõpetamist viie aasta jooksul ilma komisjoni eelneva heakskiiduta otsest või kaudset mõju loovutatud ettevõtte või selle osa üle. |
| --- | --- |

c)

Piraeuse pank ei omanda pärast müügi lõpetamist viie aasta jooksul ilma komisjoni eelneva heakskiiduta otsest või kaudset mõju loovutatud ettevõtte või selle osa üle.

| 12) | Investeerimispoliitika: kuni 30. juunini 2017 ei osta Piraeuse pank ühtegi mitteinvesteerimisjärguta väärtpaberit.
  Seda kohustust ei kohaldata järgmiste väärtpaberite suhtes (erandi alla kuuluvad väärtpaberid): [...] |
| --- | --- |

12)

Investeerimispoliitika: kuni 30. juunini 2017 ei osta Piraeuse pank ühtegi mitteinvesteerimisjärguta väärtpaberit.

Seda kohustust ei kohaldata järgmiste väärtpaberite suhtes (erandi alla kuuluvad väärtpaberid): [...]

| 13) | Palga ülemmäär: kuni [...] ei maksa Piraeuse pank mitte ühelegi töötajale ega juhile aastast kogutasu (palk, pensionimaksed, preemia), mis ületab [...]. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüsti korral hinnatakse palga ülemmäära 1. augusti 2013. aasta Euroopa pangandusteatise kohaselt uuesti. |
| --- | --- |

13)

Palga ülemmäär: kuni [...] ei maksa Piraeuse pank mitte ühelegi töötajale ega juhile aastast kogutasu (palk, pensionimaksed, preemia), mis ületab [...]. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüsti korral hinnatakse palga ülemmäära 1. augusti 2013. aasta Euroopa pangandusteatise kohaselt uuesti.

III PEATÜKK.   ÜLDJUHTIMISE JA ÄRITEGEVUSEGA SEOTUD KOHUSTUSED – PIKENDAMINE JA MUUDATUSED

| 1) | Piraeuse pank rakendab kuni 30. juunini 2018 ettevõtte üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustusi, mille Kreeka Vabariik esitas 20. novembril 2012, koos kohustuste III peatükis tehtud hilisemate muudatustega. |
| --- | --- |

1)

Piraeuse pank rakendab kuni 30. juunini 2018 ettevõtte üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustusi, mille Kreeka Vabariik esitas 20. novembril 2012, koos kohustuste III peatükis tehtud hilisemate muudatustega.

| 2) | Kui mõnda konkreetset kohustust ei kohaldata Piraeuse panga tasandil, siis ei tohi pank kasutada selle kohustusega mitte hõlmatud tütarettevõtjaid või tegevust selleks, et kohustusest kõrvale hiilida. |
| --- | --- |

2)

Kui mõnda konkreetset kohustust ei kohaldata Piraeuse panga tasandil, siis ei tohi pank kasutada selle kohustusega mitte hõlmatud tütarettevõtjaid või tegevust selleks, et kohustusest kõrvale hiilida.

A Jagu.   Tõhusa ja asjakohase sisekorralduse loomine

| 3) | Piraeuse pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, peab alati järgima ettevõtte üldjuhtimist käsitleva seaduse 3016/2002 ja äriühinguid käsitleva seaduse 2190/1920 sätteid ning eelkõige sätteid, mis on seotud juriidiliste isikute ülesannetega, mida täidavad näiteks aktsionäride üldkoosolek ja direktorite nõukogu, et tagada vastutuse selge jagunemine ja läbipaistvus. Aktsionäride üldkoosoleku volitusi piiratakse kooskõlas äriühinguõigusega üldkoosoleku ülesannetega, eelkõige mis puudutab teabega seotud õigusi. Tühistatakse ulatuslikumad õigused, mille kaudu on võimalik ettevõtte juhtimist liigselt mõjutada. Igapäevase tegevuse juhtimise eest jääb vastutus selgelt Piraeuse panga tegevdirektoritele. |
| --- | --- |

3)

Piraeuse pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, peab alati järgima ettevõtte üldjuhtimist käsitleva seaduse 3016/2002 ja äriühinguid käsitleva seaduse 2190/1920 sätteid ning eelkõige sätteid, mis on seotud juriidiliste isikute ülesannetega, mida täidavad näiteks aktsionäride üldkoosolek ja direktorite nõukogu, et tagada vastutuse selge jagunemine ja läbipaistvus. Aktsionäride üldkoosoleku volitusi piiratakse kooskõlas äriühinguõigusega üldkoosoleku ülesannetega, eelkõige mis puudutab teabega seotud õigusi. Tühistatakse ulatuslikumad õigused, mille kaudu on võimalik ettevõtte juhtimist liigselt mõjutada. Igapäevase tegevuse juhtimise eest jääb vastutus selgelt Piraeuse panga tegevdirektoritele.

| 4) | Piraeuse pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, peab alati vastama finantsstabiilsuse fondi suhteraamistikule. |
| --- | --- |

4)

Piraeuse pank, välja arvatud tema välismaised tütarettevõtjad, peab alati vastama finantsstabiilsuse fondi suhteraamistikule.

| 5) | Piraeuse pank järgib kehtivat pangajuhi seadust 2577/9.3.2006, et säilitada individuaalsel ja rühma tasandil tõhus organisatsiooniline ülesehitus ja kohane sisekontrollisüsteem, mis hõlmab kolme alustala: siseaudit, riskijuhtimine ja vastavuskontroll, ning ettevõtte üldjuhtimise parimad rahvusvahelised tavad. |
| --- | --- |

5)

Piraeuse pank järgib kehtivat pangajuhi seadust 2577/9.3.2006, et säilitada individuaalsel ja rühma tasandil tõhus organisatsiooniline ülesehitus ja kohane sisekontrollisüsteem, mis hõlmab kolme alustala: siseaudit, riskijuhtimine ja vastavuskontroll, ning ettevõtte üldjuhtimise parimad rahvusvahelised tavad.

| 6) | Piraeuse pangal on tõhus organisatsiooniline ülesehitus, mis tagab siseauditi ja riskijuhtimise osakondade täieliku sõltumatuse ärivõrgustikust ja aruandluse otse direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu koosseisus loodud auditikomisjon ja riskikomisjon hindavad vastavate osakondade tõstatatud küsimusi. Asjakohastes siseauditi hartas ja riskijuhtimise hartas sätestatakse vastavate osakondade ülesanded, vastutus ja vahendid. Nimetatud hartad on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja tagavad osakondade täieliku sõltumatuse. Krediidipoliitikaga kehtestatakse laenude andmisega seotud suunised ja juhised, mis hõlmavad laenude hindade määramist ja laenude ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

6)

Piraeuse pangal on tõhus organisatsiooniline ülesehitus, mis tagab siseauditi ja riskijuhtimise osakondade täieliku sõltumatuse ärivõrgustikust ja aruandluse otse direktorite nõukogule. Direktorite nõukogu koosseisus loodud auditikomisjon ja riskikomisjon hindavad vastavate osakondade tõstatatud küsimusi. Asjakohastes siseauditi hartas ja riskijuhtimise hartas sätestatakse vastavate osakondade ülesanded, vastutus ja vahendid. Nimetatud hartad on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja tagavad osakondade täieliku sõltumatuse. Krediidipoliitikaga kehtestatakse laenude andmisega seotud suunised ja juhised, mis hõlmavad laenude hindade määramist ja laenude ümberkorraldamist.

| 7) | Piraeuse pank avaldab pädevate asutuste jaoks nimekirja aktsionäridest, kellel on vähemalt 1 % lihtaktsiatest. |
| --- | --- |

7)

Piraeuse pank avaldab pädevate asutuste jaoks nimekirja aktsionäridest, kellel on vähemalt 1 % lihtaktsiatest.

B jagu.   Äritavad ja riski seire

Üldpõhimõtted

| 8) | Krediidipoliitikas täpsustatakse, et kõiki kliente tuleb kohelda õiglaselt, kasutades diskrimineerimist välistavaid menetlusi küsimuste puhul, mis ei ole seotud krediidiriski ja maksevõimega. Krediidipoliitikas määratakse kindlaks lävi, millest suuremate laenude andmise peab heaks kiitma kõrgema taseme juhatus. Samasugune lävi määratakse kindlaks ka laenude ümberkorraldamise ning nõuete ja vaidlustega tegelemiseks. Krediidipoliitika keskendub riikliku tasandi otsuste tegemise protsessi kesksetele valitud punktidele ning selles sätestatakse selged kaitsemeetmed, et tagada juhiste järjepidev rakendamine kogu Kreeka pangandustegevuses. |
| --- | --- |

8)

Krediidipoliitikas täpsustatakse, et kõiki kliente tuleb kohelda õiglaselt, kasutades diskrimineerimist välistavaid menetlusi küsimuste puhul, mis ei ole seotud krediidiriski ja maksevõimega. Krediidipoliitikas määratakse kindlaks lävi, millest suuremate laenude andmise peab heaks kiitma kõrgema taseme juhatus. Samasugune lävi määratakse kindlaks ka laenude ümberkorraldamise ning nõuete ja vaidlustega tegelemiseks. Krediidipoliitika keskendub riikliku tasandi otsuste tegemise protsessi kesksetele valitud punktidele ning selles sätestatakse selged kaitsemeetmed, et tagada juhiste järjepidev rakendamine kogu Kreeka pangandustegevuses.

| 9) | Kogu Kreeka pangandustegevuse puhul lisab Piraeuse pank krediidipoliitika eeskirjad oma laenude väljastamise ja laenude refinantseerimise töövoo ja hüvitamise süsteemidesse. |
| --- | --- |

9)

Kogu Kreeka pangandustegevuse puhul lisab Piraeuse pank krediidipoliitika eeskirjad oma laenude väljastamise ja laenude refinantseerimise töövoo ja hüvitamise süsteemidesse.

Erisätted

| 10) | Kohustuste III peatüki lõigetes 8–18 loetletud erisätteid kohaldatakse Kreeka pangandustegevusele, kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

10)

Kohustuste III peatüki lõigetes 8–18 loetletud erisätteid kohaldatakse Kreeka pangandustegevusele, kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti.

| 11) | Krediidipoliitikas nõutakse, et laenude ja hüpoteekide hindade määramine vastaks rangetele suunistele. Need suunised hõlmavad kohustust pidada rangelt kinni krediidipoliitika intressimäärade (vahemike) standardtabelitest sõltuvalt laenu tähtajast, kliendi krediidiriski hindamisest, tagatise oodatavast sissenõutavusest (sealhulgas võimaliku likvideerimise ajaraamistik), üldisest suhtest pangaga (näiteks hoiuste tase ja stabiilsus, tasude struktuur ja ristmüügitegevus) ning Piraeuse panga rahastamiskuludest. Luuakse konkreetsed laenuvarade klassid (näiteks kommertslaen, hüpoteek, tagatud/tagamata laen jne) ning nende hindade määramise raamistik on esitatud vastava krediidipoliitika tabelina, mida krediidikomisjon korrapäraselt uuendab. Kõik erandid peavad olema saanud krediidikomisjoni nõuetekohase loa, kui aga krediidipoliitika seda võimaldab, siis madalama taseme instantsi loa. Kliendi soovi järgi kujundatud tehingute, nagu sündikaatlaenud või projektide rahastamine, puhul tuleb järgida samu põhimõtteid, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et need ei pruugi mahtuda krediidipoliitika standarditud tabelitesse. Kõnealuse hinna määramise poliitika rikkumisest tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule. |
| --- | --- |

11)

Krediidipoliitikas nõutakse, et laenude ja hüpoteekide hindade määramine vastaks rangetele suunistele. Need suunised hõlmavad kohustust pidada rangelt kinni krediidipoliitika intressimäärade (vahemike) standardtabelitest sõltuvalt laenu tähtajast, kliendi krediidiriski hindamisest, tagatise oodatavast sissenõutavusest (sealhulgas võimaliku likvideerimise ajaraamistik), üldisest suhtest pangaga (näiteks hoiuste tase ja stabiilsus, tasude struktuur ja ristmüügitegevus) ning Piraeuse panga rahastamiskuludest. Luuakse konkreetsed laenuvarade klassid (näiteks kommertslaen, hüpoteek, tagatud/tagamata laen jne) ning nende hindade määramise raamistik on esitatud vastava krediidipoliitika tabelina, mida krediidikomisjon korrapäraselt uuendab. Kõik erandid peavad olema saanud krediidikomisjoni nõuetekohase loa, kui aga krediidipoliitika seda võimaldab, siis madalama taseme instantsi loa. Kliendi soovi järgi kujundatud tehingute, nagu sündikaatlaenud või projektide rahastamine, puhul tuleb järgida samu põhimõtteid, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et need ei pruugi mahtuda krediidipoliitika standarditud tabelitesse. Kõnealuse hinna määramise poliitika rikkumisest tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule.

| 12) | Riskijuhtimise osakond vastutab krediidiriski ja tagatise väärtuse hindamise eest. Laenukvaliteedi hindamisel tegutseb riskijuhtimise osakond sõltumatult, andes oma kirjaliku arvamuse, tagamaks, et hindamisel kasutatud kriteeriume kohaldatakse ajas ja klientide hulgas järjepidevalt ning Piraeuse panga krediidipoliitikat järgides. |
| --- | --- |

12)

Riskijuhtimise osakond vastutab krediidiriski ja tagatise väärtuse hindamise eest. Laenukvaliteedi hindamisel tegutseb riskijuhtimise osakond sõltumatult, andes oma kirjaliku arvamuse, tagamaks, et hindamisel kasutatud kriteeriume kohaldatakse ajas ja klientide hulgas järjepidevalt ning Piraeuse panga krediidipoliitikat järgides.

| 13) | Seoses era- ja juriidilistele isikutele antavate laenudega kohaldab Piraeuse pank kogu Kreeka pangandustegevuse suhtes parimate rahvusvaheliste tavade alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühele krediidiriskile eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see üldse Kreeka ja ELi õigusaktidega lubatud on). Kõnealustes piirangutes võetakse arvesse laenu pikkust ja kõigi esitatud tagatiste kvaliteeti ning need sätestatakse, lähtudes peamistest võrdlusalustest, sealhulgas kapitalist. |
| --- | --- |

13)

Seoses era- ja juriidilistele isikutele antavate laenudega kohaldab Piraeuse pank kogu Kreeka pangandustegevuse suhtes parimate rahvusvaheliste tavade alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühele krediidiriskile eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see üldse Kreeka ja ELi õigusaktidega lubatud on). Kõnealustes piirangutes võetakse arvesse laenu pikkust ja kõigi esitatud tagatiste kvaliteeti ning need sätestatakse, lähtudes peamistest võrdlusalustest, sealhulgas kapitalist.

| 14) | Keelatud on anda laenu (4) ükskõik millistele laenuvõtjatele (5) Piraeuse panga ja muude pankade (6) aktsiate või hübriidinstrumentide ostmiseks. Seda sätet kohaldatakse ja jälgitakse Piraeuse panga tasandil. |
| --- | --- |

14)

Keelatud on anda laenu (4) ükskõik millistele laenuvõtjatele (5) Piraeuse panga ja muude pankade (6) aktsiate või hübriidinstrumentide ostmiseks. Seda sätet kohaldatakse ja jälgitakse Piraeuse panga tasandil.

| 15) | Kõigist mitteseotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % Piraeuse panga riskiga kaalutud varadest] või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk seotud laenuvõtjate rühm, mis kujutab endast ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % Piraeuse panga riskiga kaalutud varadest], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtustel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel, et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. See ajavahemik võimaldab järelevalve eest vastutaval usaldusisikul juhtumi kohta komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile aru anda enne Piraeuse panga lõpliku otsuse tegemist. |
| --- | --- |

15)

Kõigist mitteseotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % Piraeuse panga riskiga kaalutud varadest] või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk seotud laenuvõtjate rühm, mis kujutab endast ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % Piraeuse panga riskiga kaalutud varadest], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtustel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel, et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. See ajavahemik võimaldab järelevalve eest vastutaval usaldusisikul juhtumi kohta komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile aru anda enne Piraeuse panga lõpliku otsuse tegemist.

| 16) | Krediidipoliitikas antakse seoses laenude ümberkorraldamisega selged juhised. Selles määratakse selgelt kindlaks, millised laenud on millistes oludes rahastamiskõlblikud ning osutatakse tingimustele, mida võib rahastamiskõlblikele klientidele pakkuda. Piraeuse pank tagab kogu Kreeka pangandustegevuse puhul, et ümberkorralduste eesmärk oleks Piraeuse panga tulevase taastamise edendamine ja seega panga huvide kaitsmine. Ümberkorralduspoliitika ei tohi ühelgi juhul seada ohtu Piraeuse panga tulevast kasumlikkust. Seetõttu vastutab Piraeuse panga riskijuhtimise osakond järgmise eest: ümberkorraldusi käsitlevate tõhusate aruandmismehhanismide arendamine ja kasutuselevõtt, asutuse siseste ja väliste parimate tavade süvaanalüüsi läbiviimine, krediidikomisjonile ja riskikomisjoni juhatusele vähemalt kord kvartalis oma tulemuste kohta aru andmine, protsesse ja poliitikat puudutavate konkreetsete paranduste pakkumiste ning nende rakendamise kontrollimine ning sellest krediidikomisjonile ja riskikomisjoni juhatusele aru andmine. |
| --- | --- |

16)

Krediidipoliitikas antakse seoses laenude ümberkorraldamisega selged juhised. Selles määratakse selgelt kindlaks, millised laenud on millistes oludes rahastamiskõlblikud ning osutatakse tingimustele, mida võib rahastamiskõlblikele klientidele pakkuda. Piraeuse pank tagab kogu Kreeka pangandustegevuse puhul, et ümberkorralduste eesmärk oleks Piraeuse panga tulevase taastamise edendamine ja seega panga huvide kaitsmine. Ümberkorralduspoliitika ei tohi ühelgi juhul seada ohtu Piraeuse panga tulevast kasumlikkust. Seetõttu vastutab Piraeuse panga riskijuhtimise osakond järgmise eest: ümberkorraldusi käsitlevate tõhusate aruandmismehhanismide arendamine ja kasutuselevõtt, asutuse siseste ja väliste parimate tavade süvaanalüüsi läbiviimine, krediidikomisjonile ja riskikomisjoni juhatusele vähemalt kord kvartalis oma tulemuste kohta aru andmine, protsesse ja poliitikat puudutavate konkreetsete paranduste pakkumiste ning nende rakendamise kontrollimine ning sellest krediidikomisjonile ja riskikomisjoni juhatusele aru andmine.

| 17) | Piraeuse pank kehtestab kogu Kreeka pangandustegevuse jaoks nõuete ja õigusvaidluste poliitika, mille eesmärk on maksimeerida sissenõudmist ja ennetada igasugust diskrimineerimist või sooduskohtlemist vaidluste menetlemisel. Piraeuse pank tagab, et sissenõudmiste maksimeerimiseks panga jaoks ja tema pikaajalise finantspositsiooni kaitsmiseks on võetud kõik vajalikud meetmed. Kõnealuse poliitika kõigist rikkumistest tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule. |
| --- | --- |

17)

Piraeuse pank kehtestab kogu Kreeka pangandustegevuse jaoks nõuete ja õigusvaidluste poliitika, mille eesmärk on maksimeerida sissenõudmist ja ennetada igasugust diskrimineerimist või sooduskohtlemist vaidluste menetlemisel. Piraeuse pank tagab, et sissenõudmiste maksimeerimiseks panga jaoks ja tema pikaajalise finantspositsiooni kaitsmiseks on võetud kõik vajalikud meetmed. Kõnealuse poliitika kõigist rikkumistest tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule.

| (18) | Piraeuse pank kontrollib krediidiriski hästi välja arendatud ohuhoiatuste ja aruannete kogumi kaudu, mis võimaldab riskijuhtimise osakonnal: i) teha varakult kindlaks laenude väärtuse langus ja kohustuste mittetäitmine; ii) hinnata laenuportfelli sissenõutavust (sealhulgas, kuid mitte ainult, alternatiivsed tagasimaksmise allikad, nagu solidaarvõlgnikud ja käendajad ning samuti panditud või olemasolev pantimata tagatis); iii) hinnata Piraeuse panga üldist riskipositsiooni üksikkliendi või portfelli alusel; ja iv) teha vajaduse korral direktorite nõukogule ettepanekuid parandusmeetmete kohta. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse juurdepääs kõnealusele teabele. |
| --- | --- |

(18)

Piraeuse pank kontrollib krediidiriski hästi välja arendatud ohuhoiatuste ja aruannete kogumi kaudu, mis võimaldab riskijuhtimise osakonnal: i) teha varakult kindlaks laenude väärtuse langus ja kohustuste mittetäitmine; ii) hinnata laenuportfelli sissenõutavust (sealhulgas, kuid mitte ainult, alternatiivsed tagasimaksmise allikad, nagu solidaarvõlgnikud ja käendajad ning samuti panditud või olemasolev pantimata tagatis); iii) hinnata Piraeuse panga üldist riskipositsiooni üksikkliendi või portfelli alusel; ja iv) teha vajaduse korral direktorite nõukogule ettepanekuid parandusmeetmete kohta. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse juurdepääs kõnealusele teabele.

Seotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavad sätted

| 19) | Kõiki seotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavaid sätteid kohaldatakse panga tasandil. |
| --- | --- |

19)

Kõiki seotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavaid sätteid kohaldatakse panga tasandil.

| 20) | Krediidipoliitikas pühendatakse eraldi jagu eeskirjadele, millega hallatakse suhteid seotud laenuvõtjatega. Seotud laenuvõtjad hõlmavad töötajaid, aktsionäre, direktoreid, juhte ning nende abikaasasid, lapsi, õdesid ja vendi ning kõiki juriidilisi isikuid, kes on otseselt või kaudselt põhitöötajate (st töötajad, kes on kaasatud krediidipoliitika otsuste tegemise protsessi), aktsionäride, direktorite või juhtide või nende abikaasade, laste või õdede ja vendade kontrolli all. Samuti loetakse seotud laenuvõtjaks kõik avalik-õiguslikud asutused või valitsuse kontrollitavad organisatsioonid, avalikud ettevõtted või riigiasutused. Ka erakondi koheldakse krediidipoliitikas seotud laenuvõtjatena. Erilist tähelepanu osutatakse igasugust ümberkorraldamist puudutavatele otsustele ning praegustele või endistele töötajatele, direktoritele, aktsionäridele, juhtidele ja nende sugulastele tehtud allahindlustele ning poliitikale, mis puudutab sobivust, väärtuse hindamist, pandiõiguse registreerimist ja laenutagatise sundmüüki. Seotud laenuvõtjate mõistet on rohkem täpsustatud eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

20)

Krediidipoliitikas pühendatakse eraldi jagu eeskirjadele, millega hallatakse suhteid seotud laenuvõtjatega. Seotud laenuvõtjad hõlmavad töötajaid, aktsionäre, direktoreid, juhte ning nende abikaasasid, lapsi, õdesid ja vendi ning kõiki juriidilisi isikuid, kes on otseselt või kaudselt põhitöötajate (st töötajad, kes on kaasatud krediidipoliitika otsuste tegemise protsessi), aktsionäride, direktorite või juhtide või nende abikaasade, laste või õdede ja vendade kontrolli all. Samuti loetakse seotud laenuvõtjaks kõik avalik-õiguslikud asutused või valitsuse kontrollitavad organisatsioonid, avalikud ettevõtted või riigiasutused. Ka erakondi koheldakse krediidipoliitikas seotud laenuvõtjatena. Erilist tähelepanu osutatakse igasugust ümberkorraldamist puudutavatele otsustele ning praegustele või endistele töötajatele, direktoritele, aktsionäridele, juhtidele ja nende sugulastele tehtud allahindlustele ning poliitikale, mis puudutab sobivust, väärtuse hindamist, pandiõiguse registreerimist ja laenutagatise sundmüüki. Seotud laenuvõtjate mõistet on rohkem täpsustatud eraldi dokumendis.

| 21) | Riskijuhtimise osakond vastutab kõigi nende seotud laenuvõtjate rühmade kaardistamise eest, kes esindavad üht kindlat krediidiriski; selle eesmärk on krediidiriski koondumist korralikult jälgida. |
| --- | --- |

21)

Riskijuhtimise osakond vastutab kõigi nende seotud laenuvõtjate rühmade kaardistamise eest, kes esindavad üht kindlat krediidiriski; selle eesmärk on krediidiriski koondumist korralikult jälgida.

| 22) | Piraeuse pank kohaldab era- ja juriidilistele isikutele laenu andmisel parimate rahvusvaheliste tavade alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühe krediidiriski puhul eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see üldse Kreeka ja ELi õigusaktidega lubatud on). |
| --- | --- |

22)

Piraeuse pank kohaldab era- ja juriidilistele isikutele laenu andmisel parimate rahvusvaheliste tavade alusel rangeid individuaalseid ja koondpiiranguid ühe krediidiriski puhul eraldatava maksimaalse laenusumma määramisel (kui see üldse Kreeka ja ELi õigusaktidega lubatud on).

| 23) | Piraeuse pank jälgib eraldi oma seotud laenuvõtjatega seotud riske, sealhulgas seoses avaliku sektori asutuste ja erakondadega. Seotud laenuvõtjatele antavate uute laenude (7) maht (aastas % eelmise aasta varust) (8) ei tohi olla suurem Kreeka kogu laenuportfelli uute laenude mahust (aastas % eelmise aasta varust). Kõnealune kohustus peab olema kooskõlas igat liiki seotud laenuvõtjatega (töötajad, aktsionärid, juhid, avalik-õiguslikud asutused, erakonnad). Seotud laenuvõtjate krediidireiting ning hinna määramise tingimused ja neile pakutav võimalik ümberkorraldamine ei tohi olla soodsam võrreldes sarnastele, aga mitte seotud laenuvõtjatele pakutavate tingimustega, et tagada Kreeka majanduses võrdsed võimalused. Kõnealust kohustust ei kohaldata olemasolevatele üldskeemidele, millest töötajad kasu saavad, pakkudes neile subsideeritud laenusid. Piraeuse pank esitab iga kuu krediidikomisjonile aruande selle riski arengu, uute laenude mahu ja hiljutiste taotluste kohta, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varadest]. |
| --- | --- |

23)

Piraeuse pank jälgib eraldi oma seotud laenuvõtjatega seotud riske, sealhulgas seoses avaliku sektori asutuste ja erakondadega. Seotud laenuvõtjatele antavate uute laenude (7) maht (aastas % eelmise aasta varust) (8) ei tohi olla suurem Kreeka kogu laenuportfelli uute laenude mahust (aastas % eelmise aasta varust). Kõnealune kohustus peab olema kooskõlas igat liiki seotud laenuvõtjatega (töötajad, aktsionärid, juhid, avalik-õiguslikud asutused, erakonnad). Seotud laenuvõtjate krediidireiting ning hinna määramise tingimused ja neile pakutav võimalik ümberkorraldamine ei tohi olla soodsam võrreldes sarnastele, aga mitte seotud laenuvõtjatele pakutavate tingimustega, et tagada Kreeka majanduses võrdsed võimalused. Kõnealust kohustust ei kohaldata olemasolevatele üldskeemidele, millest töötajad kasu saavad, pakkudes neile subsideeritud laenusid. Piraeuse pank esitab iga kuu krediidikomisjonile aruande selle riski arengu, uute laenude mahu ja hiljutiste taotluste kohta, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varadest].

| 24) | Töötajate/juhtide/aktsionäride suhtes kohaldatavad krediidikriteeriumid ei tohi olla vähem ranged kui mitteseotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavad kriteeriumid. Kui töötaja/juhi/aktsionäri krediidi kogurisk ületab summa, mis võrdub [[...]] tagatud laenude puhul tema fikseeritud töötasuga või summa, mis võrdub [[...]] tagamata laenude puhul tema fikseeritud töötasuga, siis tuleb riskist viivitamatult teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib vastavalt kohustuste III peatüki lõikes 25 kirjeldatud menetlusele sekkuda ja lükata laenu andmise edasi. |
| --- | --- |

24)

Töötajate/juhtide/aktsionäride suhtes kohaldatavad krediidikriteeriumid ei tohi olla vähem ranged kui mitteseotud laenuvõtjate suhtes kohaldatavad kriteeriumid. Kui töötaja/juhi/aktsionäri krediidi kogurisk ületab summa, mis võrdub [[...]] tagatud laenude puhul tema fikseeritud töötasuga või summa, mis võrdub [[...]] tagamata laenude puhul tema fikseeritud töötasuga, siis tuleb riskist viivitamatult teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib vastavalt kohustuste III peatüki lõikes 25 kirjeldatud menetlusele sekkuda ja lükata laenu andmise edasi.

| 25) | Kõigist seotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varadest] või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk seotud laenuvõtjate rühm, mis kujutab endast ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % panga riskiga kaalutud varadest], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtusel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel, et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. See ajavahemik võimaldab järelevalve eest vastutaval usaldusisikul juhtumi kohta komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile aru anda enne Piraeuse panga lõpliku otsuse tegemist. |
| --- | --- |

25)

Kõigist seotud laenuvõtjate laenutaotlustest, mis ületavad [[...] % panga riskiga kaalutud varadest] või muudest laenudest, mis hoiavad ühe rühma (ehk seotud laenuvõtjate rühm, mis kujutab endast ühte krediidiriski) riski kõrgemal kui [[...] % panga riskiga kaalutud varadest], tuleb teada anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes võib krediidiliini või laenu andmise [...] tööpäeva edasi lükata, kui tingimused ei ole sätestatud reaalturuväärtusel või kui järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ei ole antud piisavalt teavet. Eriolukordades võib seda perioodi lühendada [...] tööpäevani, tingimusel, et järelevalve eest vastutavale usaldusisikule on antud piisavalt teavet. See ajavahemik võimaldab järelevalve eest vastutaval usaldusisikul juhtumi kohta komisjonile ja Kreeka finantsstabiilsuse fondile aru anda enne Piraeuse panga lõpliku otsuse tegemist.

| 26) | Seotud laenuvõtjate laenude ümberkorraldamine peab vastama samadele nõuetele kui mitteseotud laenuvõtjate puhul. Lisaks tuleb vajaduse korral hinnata ja parandada probleemseid varasid käsitlevaid raamistikke ja poliitikat. Seotud laenuvõtjate ümberkorraldatud laenudest tuleb siiski eraldi aru anda, vähemalt laenuvara klassi ja seotud laenuvõtja liigi järgi. |
| --- | --- |

26)

Seotud laenuvõtjate laenude ümberkorraldamine peab vastama samadele nõuetele kui mitteseotud laenuvõtjate puhul. Lisaks tuleb vajaduse korral hinnata ja parandada probleemseid varasid käsitlevaid raamistikke ja poliitikat. Seotud laenuvõtjate ümberkorraldatud laenudest tuleb siiski eraldi aru anda, vähemalt laenuvara klassi ja seotud laenuvõtja liigi järgi.

C jagu.   Muud piirangud

| 27) | Dividendide, kupongide, tagasiostmise ja ostuoptsioonide keeld: välja arvatud juhul, kui komisjon nõustub tegema erandi, võtab Kreeka Vabariik kohustuse:






  a) | Piraeuse pank ei maksa hübriidkapitaliinstrumentidelt (või muudelt instrumentidelt, mille puhul kupongimakset teostatakse oma äranägemise järgi) ühtegi kupongi või omavahendite instrumentidelt ja allutatud võlainstrumentidelt ühtegi dividendi, kui ta selleks õiguslikult kohustatud ei ole. Piraeuse pank ei vabasta reserve selleks, et end sellisesse positsiooni asetada. Kahtluse korral, kas käesoleva kohustuse puhul selline õiguslik kohustus eksisteerib, esitab Piraeuse pank kupongi või dividendi makse komisjonile heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- |

27)

Dividendide, kupongide, tagasiostmise ja ostuoptsioonide keeld: välja arvatud juhul, kui komisjon nõustub tegema erandi, võtab Kreeka Vabariik kohustuse:

a)

Piraeuse pank ei maksa hübriidkapitaliinstrumentidelt (või muudelt instrumentidelt, mille puhul kupongimakset teostatakse oma äranägemise järgi) ühtegi kupongi või omavahendite instrumentidelt ja allutatud võlainstrumentidelt ühtegi dividendi, kui ta selleks õiguslikult kohustatud ei ole. Piraeuse pank ei vabasta reserve selleks, et end sellisesse positsiooni asetada. Kahtluse korral, kas käesoleva kohustuse puhul selline õiguslik kohustus eksisteerib, esitab Piraeuse pank kupongi või dividendi makse komisjonile heakskiitmiseks;

| b) | Piraeuse pank ei osta uuesti mitte ühtegi oma aktsiatest ega kasuta ostuoptsioone seoses nende omavahendite instrumentide ja allutatud võlainstrumentidega; |
| --- | --- |

b)

Piraeuse pank ei osta uuesti mitte ühtegi oma aktsiatest ega kasuta ostuoptsioone seoses nende omavahendite instrumentide ja allutatud võlainstrumentidega;

| c) | Piraeuse pank ei osta hübriidkapitaliinstrumente tagasi. |
| --- | --- |

c)

Piraeuse pank ei osta hübriidkapitaliinstrumente tagasi.

| 28) | Omandamise keeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et Piraeuse pank ei omanda üheski ettevõttes mitte ühtegi osalust, ei vara ega aktsia ülekande kujul. Omandamiskeeld hõlmab nii ettevõtteid, millel on äriühingu õiguslik vorm, kui ka igasugust varade paketti, mis moodustab äriettevõtte (9).






  i) | Komisjoni eelnevat heakskiitu nõudev erand: hoolimata sellest keelust võib Piraeuse pank pärast komisjonilt nõusoleku saamist ja vajaduse korral Kreeka finantsstabiilsuse fondi ettepanekul omandada äriettevõtteid ja ettevõtteid, kui see kujutab endast erakordset asjaolu, mis on vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsi tagamiseks. |
| --- | --- | --- |

28)

Omandamise keeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et Piraeuse pank ei omanda üheski ettevõttes mitte ühtegi osalust, ei vara ega aktsia ülekande kujul. Omandamiskeeld hõlmab nii ettevõtteid, millel on äriühingu õiguslik vorm, kui ka igasugust varade paketti, mis moodustab äriettevõtte (9).

i)

Komisjoni eelnevat heakskiitu nõudev erand: hoolimata sellest keelust võib Piraeuse pank pärast komisjonilt nõusoleku saamist ja vajaduse korral Kreeka finantsstabiilsuse fondi ettepanekul omandada äriettevõtteid ja ettevõtteid, kui see kujutab endast erakordset asjaolu, mis on vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsi tagamiseks.

| ii) | Komisjoni eelnevat heakskiitu mittevajav erand: Piraeuse pank võib omandada ettevõtetes osaluse eeldusel, et:






  a) | Piraeuse panga makstav ostuhind igasuguse omandamise eest jääb alla [[...] %] panga bilansimahust (10) kohustuste jõustumiskuupäeval (11); |
| --- | --- | --- |

ii)

Komisjoni eelnevat heakskiitu mittevajav erand: Piraeuse pank võib omandada ettevõtetes osaluse eeldusel, et:

a)

Piraeuse panga makstav ostuhind igasuguse omandamise eest jääb alla [[...] %] panga bilansimahust (10) kohustuste jõustumiskuupäeval (11);

| b) | Piraeuse panga selliste alates kohustuste jõustumiskuupäevast kuni ümberkorralduskava lõpuni teostatud omandamiste eest makstavad kumulatiivsed ostuhinnad jäävad alla [[...] %] panga bilansimahust kohustuste jõustumiskuupäeval. |
| --- | --- |

b)

Piraeuse panga selliste alates kohustuste jõustumiskuupäevast kuni ümberkorralduskava lõpuni teostatud omandamiste eest makstavad kumulatiivsed ostuhinnad jäävad alla [[...] %] panga bilansimahust kohustuste jõustumiskuupäeval.

| iii) | Omandamiskeeluga hõlmamata tegevus: omandamiskeeld ei hõlma tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes ettevõtete vastu suunatud nõudeid hallates toimuvaid omandamisi, sealhulgas olemasolevate võlgade konverteerimist omakapitaliinstrumentideks. |
| --- | --- |

iii)

Omandamiskeeluga hõlmamata tegevus: omandamiskeeld ei hõlma tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes ettevõtete vastu suunatud nõudeid hallates toimuvaid omandamisi, sealhulgas olemasolevate võlgade konverteerimist omakapitaliinstrumentideks.

| 29) | Reklaamikeeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et pank hoidub riigiabile viitavast reklaamist ja igasuguste selliste agressiivsete äristrateegiate kasutamisest, mis ilma Kreeka Vabariigi toetuseta ei toimuks. |
| --- | --- |

29)

Reklaamikeeld: Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et pank hoidub riigiabile viitavast reklaamist ja igasuguste selliste agressiivsete äristrateegiate kasutamisest, mis ilma Kreeka Vabariigi toetuseta ei toimuks.

IV PEATÜKK.   JÄRELEVALVE EEST VASTUTAV USALDUSISIK

| 1) | Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et Piraeuse pank muudab ja pikendab komisjoni heakskiidetud ja panga 16. jaanuaril 2013 ametisse nimetatud järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitusi kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni. Piraeuse pank avardab ka kõnealuste volituste reguleerimisala, lisades sinna i) ümberkorralduskava ja ii) kõik käesolevas nimekirjas sätestatud kohustused. |
| --- | --- |

1)

Kreeka Vabariik võtab kohustuse, et Piraeuse pank muudab ja pikendab komisjoni heakskiidetud ja panga 16. jaanuaril 2013 ametisse nimetatud järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitusi kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni. Piraeuse pank avardab ka kõnealuste volituste reguleerimisala, lisades sinna i) ümberkorralduskava ja ii) kõik käesolevas nimekirjas sätestatud kohustused.

| 2) | Neli nädalat pärast kohustuste jõustumiskuupäeva esitab Kreeka Vabariik komisjonile muudetud volituste lõppversiooni, kuhu on lisatud kõik sätted, mis on vajalikud selleks, et järelevalve eest vastutav usaldusisik saaks kõnealuste kohustuste raames oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

2)

Neli nädalat pärast kohustuste jõustumiskuupäeva esitab Kreeka Vabariik komisjonile muudetud volituste lõppversiooni, kuhu on lisatud kõik sätted, mis on vajalikud selleks, et järelevalve eest vastutav usaldusisik saaks kõnealuste kohustuste raames oma ülesandeid täita.

| 3) | Järelevalve eest vastutavat usaldusisikut puudutavad täiendavad sätted on täpsustatud eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

3)

Järelevalve eest vastutavat usaldusisikut puudutavad täiendavad sätted on täpsustatud eraldi dokumendis.

Peasekretär

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 83, 27.3.1999, lk 1).

1

(2)  Sealhulgas maksed hoiuste ja investeeringute garantiifondi.

2

(3)  Seda ei kohaldata sellise kinnisvaramüügi suhtes, mille korral Piraeuse pank võib ostjat rahastada juhul, kui uue laenu võtmine on kooskõlas mõistlike laenuandmistavadega. Vastavuse kontrollimiseks väljaspool Kreekat asuvatest varadest loobumise kohustusega võetakse arvesse kõiki uusi laene, mis on seotud väljaspool Kreekat asuvate varade määratlusega.

3

(4)  Käesoleva kohustuse raames tõlgendatakse mõistet „laenud” selle laiemas tähenduses ehk igasuguse rahastamisena, näiteks krediidivõimalus, tagatis jne.

4

(5)  Selgituseks, käesolev kohustus hõlmab kõiki laenuvõtjaid, sealhulgas Piraeuse panga privaatpanganduskliente.

5

(6)  Selgituseks, „muud pangad” osutab igasugusele pangale või finantsasutusele kogu maailmas.

6

(7)  Selgituseks, uute laenude andmine hõlmab ka laenude pikendamist ja olemasolevate laenude ümberkorraldamist.

7

(8)  Selgituseks, „aastas % eelmise aasta varust” osutab uutele laenudele kui protsendile eelmise aasta lõpu varudest. Riskiga kaalutud varade summa vastab aasta lõpu omale.

8

(9)  Selgituseks, kõnealuse kohustuse raames jäetakse kohustuse reguleerimisalast välja panga erakapital ja riskikapitaliettevõtted. Sellega seoses esitab Piraeuse pank komisjonile ametliku taotluse, mis sisaldab nimetatud ettevõtte äriplaani.

9

(10)  Selgituseks, selle kohustuse puhul võrdub bilansimaht Piraeuse panga koguvaradega.

10

(11)  Selgituseks, kui komisjoni nõusolek omandamise keelu mahavõtmiseks saadakse kohustuste III peatüki lõike 28 punkti i alusel, siis arvutatakse Piraeuse panga kohustuste jõustumiskuupäeva bilansimahu sisse ka omandatud üksuse varad või omandamise kuupäeval omandatud varad.

11

Lisa

Kreeka kodumaiste tehingute makromajanduslikud prognoosid

| Aastane kasv, %
  (kui ei ole märgitud teisiti) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulatiivne kasvumäär 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegelik SKP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominaalne laenukasv Kreekas | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| SKP deflaator | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Kinnisvarahinnad | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Leibkonna kasutada jääv nominaaltulu | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Erasektori hoiused | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Töötus (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| EKP refinantseerimise määr (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Halbade laenude moodustamise kõrghetk | | | 2H2014 | | | | |
| 3 kuu Euribor (keskmine, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Juurdepääs kapitaliturgudele – repotehingud | | JAH – ülempiirita | |
| Juurdepääs kapitaliturule – tagatud / kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata | | JAH – kuni 500 miljonit eurot/igaüks | JAH – kuni 1 miljard eurot/igaüks | JAH – ülempiirita | |

Aastane kasv, %

(kui ei ole märgitud teisiti)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulatiivne kasvumäär 2013–2017

Tegelik SKP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominaalne laenukasv Kreekas

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

SKP deflaator

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Kinnisvarahinnad

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Leibkonna kasutada jääv nominaaltulu

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Erasektori hoiused

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Töötus (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

EKP refinantseerimise määr (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Halbade laenude moodustamise kõrghetk

2H2014

3 kuu Euribor (keskmine, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Juurdepääs kapitaliturgudele – repotehingud

JAH – ülempiirita

Juurdepääs kapitaliturule – tagatud / kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata

JAH – kuni 500 miljonit eurot/igaüks

JAH – kuni 1 miljard eurot/igaüks

JAH – ülempiirita

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/100

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/456,

5. september 2014,

mis käsitleb riigiabi SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), mida Bulgaaria Vabariik on andnud metsamaa vahetamise kaudu

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6207 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta otsust K(2011) 4444 (1),

olles vastavalt eespool nimetatud artiklitele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ning võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 17. juulil 2008 sai komisjon kaebuse isikult, kes soovib jääda anonüümseks (edaspidi „esimene kaebuse esitaja”). Kaebuses väideti, et Bulgaaria Vabariik oli andnud abi, mis seisnes eraomandis oleva metsamaa vahetamises riigi omandis oleva metsamaa vastu, millele sageli järgnes maa otstarbe muutmine metsamaast ehitusmaaks. Esimene kaebuse esitaja andis täiendavat teavet 28. augusti 2008. aasta, 3. septembri 2008. aasta, 1. oktoobri 2008. aasta, 5. detsembri 2008. aasta, 18. veebruari 2010. aasta, 12. oktoobri 2010. aasta ja 26. jaanuari 2011. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(1)

17. juulil 2008 sai komisjon kaebuse isikult, kes soovib jääda anonüümseks (edaspidi „esimene kaebuse esitaja”). Kaebuses väideti, et Bulgaaria Vabariik oli andnud abi, mis seisnes eraomandis oleva metsamaa vahetamises riigi omandis oleva metsamaa vastu, millele sageli järgnes maa otstarbe muutmine metsamaast ehitusmaaks. Esimene kaebuse esitaja andis täiendavat teavet 28. augusti 2008. aasta, 3. septembri 2008. aasta, 1. oktoobri 2008. aasta, 5. detsembri 2008. aasta, 18. veebruari 2010. aasta, 12. oktoobri 2010. aasta ja 26. jaanuari 2011. aasta kirjadega.

| (2) | 27. jaanuaril 2009 sai komisjon vaidlustatud vahetustehingute kohta kolmandalt isikult lisateavet. 14. mail 2009 esitati kõnealuste vahetuste kohta teine kaebus ning kaebuse esitaja andis lisateavet 2. juunil 2009 ja 8. juunil 2009. 23. märtsil 2010 esitas kõnealuste vahetuste kohta komisjonile teavet veel üks kolmas isik. |
| --- | --- |

(2)

27. jaanuaril 2009 sai komisjon vaidlustatud vahetustehingute kohta kolmandalt isikult lisateavet. 14. mail 2009 esitati kõnealuste vahetuste kohta teine kaebus ning kaebuse esitaja andis lisateavet 2. juunil 2009 ja 8. juunil 2009. 23. märtsil 2010 esitas kõnealuste vahetuste kohta komisjonile teavet veel üks kolmas isik.

| (3) | Bulgaaria ametiasutused esitasid komisjonile vaidlustatud vahetustehingute kohta teavet 2. septembri 2008. aasta, 28. oktoobri 2008. aasta, 4. jaanuari 2010. aasta, 23. märtsi 2010. aasta, 27. märtsi 2010. aasta, 30. augusti 2010. aasta ja 14. veebruari 2011. aasta kirjadega. Komisjoni talituste ja Bulgaaria ametiasutuste vahel 22. veebruaril 2010, 12. oktoobril 2010 ja 3. veebruaril 2011 toimunud kohtumistel esitasid Bulgaaria ametiasutused kõnealuste vahetustehingute kohta lisateavet. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaaria ametiasutused esitasid komisjonile vaidlustatud vahetustehingute kohta teavet 2. septembri 2008. aasta, 28. oktoobri 2008. aasta, 4. jaanuari 2010. aasta, 23. märtsi 2010. aasta, 27. märtsi 2010. aasta, 30. augusti 2010. aasta ja 14. veebruari 2011. aasta kirjadega. Komisjoni talituste ja Bulgaaria ametiasutuste vahel 22. veebruaril 2010, 12. oktoobril 2010 ja 3. veebruaril 2011 toimunud kohtumistel esitasid Bulgaaria ametiasutused kõnealuste vahetustehingute kohta lisateavet.

| (4) | 29. juuni 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Bulgaaria Vabariigile oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses vaidlustatud vahetustehingutega. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

29. juuni 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Bulgaaria Vabariigile oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses vaidlustatud vahetustehingutega. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

| (5) | Bulgaaria ametiasutused esitasid 29. septembril 2011 saabunud kirjaga algatamisotsuse kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Bulgaaria ametiasutused esitasid 29. septembril 2011 saabunud kirjaga algatamisotsuse kohta oma märkused.

| (6) | Komisjon sai algatamisotsuse kohta märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt: Ecobalkani-Bulgaria EOOD, (3)
  Vihren OOD, (4)
  Aqua Estate OOD, (5)
  Elkabel AD, (6)
  Jivka Blagoeva, (7)
  V-N-G Confort OOD, (8)
  Yavor Haytov, (9)
  Simeon Stoev Mirov, (10)
  LM Impex EOOD, (11)
  All Seas Property 2 OOD, (12)
  Litex Commerce AD, (13)
  Foros Development EAD, (14)
  Izgrev 5 EOOD, (15)
  BOIL OOD, (16)
  BG Land Co OOD, (17)
  Mirta Engineering EOOD, (18)
  Beta Forest EOOD, (19)
  Kosta Gerov, (20)
  Marieta Babeva, (21)
  Dimitar Terziev, (22)
  Svetoslav Mihailov ja Elizabet Mihailova, (23) ning ühelt kaebuse esitajalt, kes taotles oma andmete avaldamata jätmist (24). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai algatamisotsuse kohta märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt: Ecobalkani-Bulgaria EOOD, (3)
  Vihren OOD, (4)
  Aqua Estate OOD, (5)
  Elkabel AD, (6)
  Jivka Blagoeva, (7)
  V-N-G Confort OOD, (8)
  Yavor Haytov, (9)
  Simeon Stoev Mirov, (10)
  LM Impex EOOD, (11)
  All Seas Property 2 OOD, (12)
  Litex Commerce AD, (13)
  Foros Development EAD, (14)
  Izgrev 5 EOOD, (15)
  BOIL OOD, (16)
  BG Land Co OOD, (17)
  Mirta Engineering EOOD, (18)
  Beta Forest EOOD, (19)
  Kosta Gerov, (20)
  Marieta Babeva, (21)
  Dimitar Terziev, (22)
  Svetoslav Mihailov ja Elizabet Mihailova, (23) ning ühelt kaebuse esitajalt, kes taotles oma andmete avaldamata jätmist (24).

| (7) | Komisjon edastas 1. septembri 2011. aasta, 5. oktoobri 2011. aasta, 25. novembri 2011. aasta, 14. detsembri 2011. aasta ja 3. aprilli 2012. aasta kirjadega kõnealused märkused Bulgaaria ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata. Bulgaaria Vabariigi märkused huvitatud isikute märkuste kohta saadi 4. novembri 2011. aasta, 15. detsembri 2011. aasta, 12. jaanuari 2012. aasta ja 25. aprilli 2012. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon edastas 1. septembri 2011. aasta, 5. oktoobri 2011. aasta, 25. novembri 2011. aasta, 14. detsembri 2011. aasta ja 3. aprilli 2012. aasta kirjadega kõnealused märkused Bulgaaria ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata. Bulgaaria Vabariigi märkused huvitatud isikute märkuste kohta saadi 4. novembri 2011. aasta, 15. detsembri 2011. aasta, 12. jaanuari 2012. aasta ja 25. aprilli 2012. aasta kirjadega.

| (8) | Bulgaaria ametiasutused esitasid lisateavet vaidlustatud vahetustehingute kohta 2. detsembri 2011. aasta kirjaga ja kohtumisel komisjoni talitustega 9. detsembril 2011. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Bulgaaria ametiasutused esitasid lisateavet vaidlustatud vahetustehingute kohta 2. detsembri 2011. aasta kirjaga ja kohtumisel komisjoni talitustega 9. detsembril 2011. aastal.

| (9) | 9. veebruari 2012. aasta kirjaga nõudis komisjon esimeselt kaebuse esitajalt teatavate esitatud tõendite kohta lisaselgitusi. |
| --- | --- |

(9)

9. veebruari 2012. aasta kirjaga nõudis komisjon esimeselt kaebuse esitajalt teatavate esitatud tõendite kohta lisaselgitusi.

| (10) | 3. aprillil 2012 edastas komisjon Bulgaaria ametiasutustele mitme kolmanda isiku (25) esitatud lisamärkused. Komisjon sai Bulgaaria Vabariigi märkused kõnealuste märkuste kohta 25. aprillil 2012 ja 15. mail 2012. |
| --- | --- |

(10)

3. aprillil 2012 edastas komisjon Bulgaaria ametiasutustele mitme kolmanda isiku (25) esitatud lisamärkused. Komisjon sai Bulgaaria Vabariigi märkused kõnealuste märkuste kohta 25. aprillil 2012 ja 15. mail 2012.

| (11) | 26. juulil 2012 nõudis komisjon Bulgaaria ametiasutustelt lisateavet. 17. augustil 2012 palusid Bulgaaria ametiasutused teabe esitamise tähtaega pikendada, mida komisjon 31. augustil 2012 lubas. 19. septembril 2012 esitasid Bulgaaria ametiasutused nõutud teabe. |
| --- | --- |

(11)

26. juulil 2012 nõudis komisjon Bulgaaria ametiasutustelt lisateavet. 17. augustil 2012 palusid Bulgaaria ametiasutused teabe esitamise tähtaega pikendada, mida komisjon 31. augustil 2012 lubas. 19. septembril 2012 esitasid Bulgaaria ametiasutused nõutud teabe.

| (12) | 3. oktoobril 2012 nõudis komisjon lisaselgitusi ühelt algatamisotsuse kohta märkusi esitanud kolmandalt isikult, Elkabel AD-lt, mis edastati 31. oktoobril 2012. |
| --- | --- |

(12)

3. oktoobril 2012 nõudis komisjon lisaselgitusi ühelt algatamisotsuse kohta märkusi esitanud kolmandalt isikult, Elkabel AD-lt, mis edastati 31. oktoobril 2012.

| (13) | 14. jaanuari 2013. aasta, 17. mai 2013. aasta, 22. juuli 2013. aasta ja 22. oktoobri 2013. aasta kirjadega nõudis komisjon Bulgaaria ametiasutustelt lisateavet, mis esitati vastavalt 4. ja 5. veebruaril 2013, 25. juunil 2013 ja 5. juulil 2013, 16. ja 23. augustil 2013 ja 19. novembril 2013 ning 20. detsembril 2013. Osa viimati esitatud teabest edastasid Bulgaaria ametiasutused uuesti e-postiga 21. jaanuaril 2014. |
| --- | --- |

(13)

14. jaanuari 2013. aasta, 17. mai 2013. aasta, 22. juuli 2013. aasta ja 22. oktoobri 2013. aasta kirjadega nõudis komisjon Bulgaaria ametiasutustelt lisateavet, mis esitati vastavalt 4. ja 5. veebruaril 2013, 25. juunil 2013 ja 5. juulil 2013, 16. ja 23. augustil 2013 ja 19. novembril 2013 ning 20. detsembril 2013. Osa viimati esitatud teabest edastasid Bulgaaria ametiasutused uuesti e-postiga 21. jaanuaril 2014.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   MAA VAHETAMINE

| (14) | 1947. aastal läks kogu metsamaa Bulgaarias riigipoolse sundvõõrandamise tulemusena riigi omandisse. See jäi nii kuni 2000. aastani, kui alustati metsamaa tagastamist endistele eraomanikele. |
| --- | --- |

(14)

1947. aastal läks kogu metsamaa Bulgaarias riigipoolse sundvõõrandamise tulemusena riigi omandisse. See jäi nii kuni 2000. aastani, kui alustati metsamaa tagastamist endistele eraomanikele.

| (15) | Metsaseaduse (26)22. veebruaril 2002 jõustunud muudatuse alusel anti võimalus vahetada hiljuti erastatud metsamaa riigimetsa koosseisu kuuluva, riigi omandis oleva metsamaa vastu. Kõnealune metsaseaduse muudatus kehtis 27. jaanuarini 2009 ja sellega määrati kindlaks maa vahetamise kord ja tingimused. |
| --- | --- |

(15)

Metsaseaduse (26)22. veebruaril 2002 jõustunud muudatuse alusel anti võimalus vahetada hiljuti erastatud metsamaa riigimetsa koosseisu kuuluva, riigi omandis oleva metsamaa vastu. Kõnealune metsaseaduse muudatus kehtis 27. jaanuarini 2009 ja sellega määrati kindlaks maa vahetamise kord ja tingimused.

| (16) | Maa vahetamise eesmärgil määrati eraomandis ja riigi omandis oleva metsamaa hinnad kindlaks vastavalt õigusaktile, nimelt määrusele, mis käsitleb alushinna arvutamist, väljajäetud alade maa hinda ning metsa ja metsavarumaa kasutus- ja servituudiõiguse andmist (27) (edaspidi „alushinna määrus”), mis jõustus 18. novembril 2003. Bulgaaria õigus ei lubanud eksperthindajatel alushinna määruse kohaldamisel metsamaa jaoks kindlaks määratud hindadest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(16)

Maa vahetamise eesmärgil määrati eraomandis ja riigi omandis oleva metsamaa hinnad kindlaks vastavalt õigusaktile, nimelt määrusele, mis käsitleb alushinna arvutamist, väljajäetud alade maa hinda ning metsa ja metsavarumaa kasutus- ja servituudiõiguse andmist (27) (edaspidi „alushinna määrus”), mis jõustus 18. novembril 2003. Bulgaaria õigus ei lubanud eksperthindajatel alushinna määruse kohaldamisel metsamaa jaoks kindlaks määratud hindadest kõrvale kalduda.

| (17) | Kõnealuse määruse alusel määratakse metsamaatüki alushind kindlaks kõnealuse maa alusväärtuse ja puistu väärtuse (maatükil paiknevad taimeliigid) summana. |
| --- | --- |

(17)

Kõnealuse määruse alusel määratakse metsamaatüki alushind kindlaks kõnealuse maa alusväärtuse ja puistu väärtuse (maatükil paiknevad taimeliigid) summana.

| (18) | Maa väärtus määratakse maa keskmise väärtuse alusel vastavalt taimede jaoks identseid kasvutingimusi pakkuvatele maakategooriatele (150 kasvukoha tüüpi vastavalt alushinna määruse 1. lisale). Väärtust korrigeeritakse seejärel korrigeerimiskoefitsiendi alusel, mis võtab arvesse maa asukohta kohaliku ja riikliku taristu suhtes. Alushinna määruse 2. lisas kehtestatud korrigeerimiskoefitsient määratakse järgmist valemit kasutades:

  ,
  kus:







  p | = | kattega tee läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00–0,20) |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | linnapiirkonna läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00–0,25) |
| m | = | mere läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00–0,20) |
| g | = | linna läheduses paiknemise koefitsient, väljendatuna näitajates, mis kajastavad kaugust vastava linnani (lühim tee mööda maanteed kõnealuse maatüki ja linna vahel). Linnad on jagatud kuude rühma, nagu on näidatud tabelis 1.

  Tabel 1











  1. rühm:
  Sofia (0,00–0,70) | 2. rühm:
  Ruse, Plovdiv, Burgas ja Varna (0,00–0,50) | 3. rühm:
  Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratsa, Pleven ja Stara Zagora (0,00–0,40) | 4. rühm:
  Muud piirkonna linnad (0,00–0,35) | 5. rühm:
  Muud suurlinnad (Botevgrad, Gorna Orjahovitsa, Dimitrovgrad, Dupnitsa, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petritš, Samokov, Svištov ja Tšerven Brjag (0,00–0,30) | 6. rühm:
  Muud munitsipaalkeskused (0,00–0,10) |

(18)

Maa väärtus määratakse maa keskmise väärtuse alusel vastavalt taimede jaoks identseid kasvutingimusi pakkuvatele maakategooriatele (150 kasvukoha tüüpi vastavalt alushinna määruse 1. lisale). Väärtust korrigeeritakse seejärel korrigeerimiskoefitsiendi alusel, mis võtab arvesse maa asukohta kohaliku ja riikliku taristu suhtes. Alushinna määruse 2. lisas kehtestatud korrigeerimiskoefitsient määratakse järgmist valemit kasutades:

Formula,

kus:

p

=

kattega tee läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00–0,20)

s

=

linnapiirkonna läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00–0,25)

m

=

mere läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00–0,20)

g

=

linna läheduses paiknemise koefitsient, väljendatuna näitajates, mis kajastavad kaugust vastava linnani (lühim tee mööda maanteed kõnealuse maatüki ja linna vahel). Linnad on jagatud kuude rühma, nagu on näidatud tabelis 1.

Tabel 1

1. rühm:

Sofia (0,00–0,70)

2. rühm:

Ruse, Plovdiv, Burgas ja Varna (0,00–0,50)

3. rühm:

Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratsa, Pleven ja Stara Zagora (0,00–0,40)

4. rühm:

Muud piirkonna linnad (0,00–0,35)

5. rühm:

Muud suurlinnad (Botevgrad, Gorna Orjahovitsa, Dimitrovgrad, Dupnitsa, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petritš, Samokov, Svištov ja Tšerven Brjag (0,00–0,30)

6. rühm:

Muud munitsipaalkeskused (0,00–0,10)

| (19) | Maa väärtust korrigeeritakse lisaks hektarile juurdehindluse lisamisega (lisatasu), mis kehtestatakse maatüki asukohas täheldatud maa keskmise hinna alusel. Lisatasud on sätestatud alushinna määruse 3. lisas ja ära toodud tabelis 2.

  Tabel 2 | Lisatasu
  (Bulgaaria leevi / hektar) |
| --- | --- | --- |
| Sofia, riiklikud kuurordid ja külgnevad puhkepiirkonnad, merest 10 kilomeetri kaugusel paiknev maa | 5 000 |
| 1. ja 2. kategooria asulad | 2 000 |
| 3. ja 4. kategooria asulad | 1 000 |
| 5. ja 6. kategooria asulad | 500 |
| 7. ja 8. kategooria asulad | 0 |

(19)

Maa väärtust korrigeeritakse lisaks hektarile juurdehindluse lisamisega (lisatasu), mis kehtestatakse maatüki asukohas täheldatud maa keskmise hinna alusel. Lisatasud on sätestatud alushinna määruse 3. lisas ja ära toodud tabelis 2.

Tabel 2

Lisatasu

(Bulgaaria leevi / hektar)

Sofia, riiklikud kuurordid ja külgnevad puhkepiirkonnad, merest 10 kilomeetri kaugusel paiknev maa

5 000

1. ja 2. kategooria asulad

2 000

3. ja 4. kategooria asulad

1 000

5. ja 6. kategooria asulad

500

7. ja 8. kategooria asulad

0

| (20) | Selle mehhanismi alusel kindlaks määratud maa koguväärtust nimetatakse maa alusväärtuseks. |
| --- | --- |

(20)

Selle mehhanismi alusel kindlaks määratud maa koguväärtust nimetatakse maa alusväärtuseks.

| (21) | Puistu väärtus (maatükil paiknevad taimeliigid) on väärtus teatavas konkreetses vanuses ja selle prognoositav väärtus raievanuses. Metsapuistutest pärineva metsa väärtus konkreetses vanuses (vanus hindamise ajal) on võrdne tuluga, mis saadakse kõnealuste sortide keskmise turuhinnaga müümisel, millest arvatakse maha langetamise, esmase töötlemise ja ajutisse ladustamiskohta transportimise kulud. Kui tulu ei kata kulusid, siis loetakse, et puit on väärtusetu. |
| --- | --- |

(21)

Puistu väärtus (maatükil paiknevad taimeliigid) on väärtus teatavas konkreetses vanuses ja selle prognoositav väärtus raievanuses. Metsapuistutest pärineva metsa väärtus konkreetses vanuses (vanus hindamise ajal) on võrdne tuluga, mis saadakse kõnealuste sortide keskmise turuhinnaga müümisel, millest arvatakse maha langetamise, esmase töötlemise ja ajutisse ladustamiskohta transportimise kulud. Kui tulu ei kata kulusid, siis loetakse, et puit on väärtusetu.

| (22) | Müügitulu määratakse kindlaks puidukategooriate varude ja koguse liigitamise teel. Puidu langetamise ja esmase töötlemisega seotud kulud (Bulgaaria leevi / tihumeeter) keskmise raskusastmega metsalangetuspiirkonnas määratakse kindlaks maatükil kasvavate puuliikide ja puidu kategooria alusel. Puidu transportimise kulud määratakse kindlaks puuliikide, puidu kategooria ja keskmise transpordikauguse alusel kõnealuselt maatükilt. Transpordikulude määramiseks korrutatakse iga transpordikilomeeter koefitsiendiga, mis võtab arvesse teekonna raskusastet. |
| --- | --- |

(22)

Müügitulu määratakse kindlaks puidukategooriate varude ja koguse liigitamise teel. Puidu langetamise ja esmase töötlemisega seotud kulud (Bulgaaria leevi / tihumeeter) keskmise raskusastmega metsalangetuspiirkonnas määratakse kindlaks maatükil kasvavate puuliikide ja puidu kategooria alusel. Puidu transportimise kulud määratakse kindlaks puuliikide, puidu kategooria ja keskmise transpordikauguse alusel kõnealuselt maatükilt. Transpordikulude määramiseks korrutatakse iga transpordikilomeeter koefitsiendiga, mis võtab arvesse teekonna raskusastet.

| (23) | Metsanduse täitevamet (28) määrab kolme aasta jooksul (viimane aasta on kahekordse kaaluga) kogutud statistiliste andmete põhjal arvutatud kaalutud keskmiste alusel korrapäraselt kindlaks ja ajakohastab keskmised turuhinnad ja puidu langetamise, esmase töötlemise ja transportimisega seotud kulud. |
| --- | --- |

(23)

Metsanduse täitevamet (28) määrab kolme aasta jooksul (viimane aasta on kahekordse kaaluga) kogutud statistiliste andmete põhjal arvutatud kaalutud keskmiste alusel korrapäraselt kindlaks ja ajakohastab keskmised turuhinnad ja puidu langetamise, esmase töötlemise ja transportimisega seotud kulud.

| (24) | Hindaja kindlaksmääratud puistu väärtuse lisamise kaudu maa alusväärtusele saadaksegi metsamaatüki alushind. |
| --- | --- |

(24)

Hindaja kindlaksmääratud puistu väärtuse lisamise kaudu maa alusväärtusele saadaksegi metsamaatüki alushind.

| (25) | Bulgaaria teatavates piirkondades seadusega kehtestatud niinimetatud linnastumise vastase erikaitse aladel asuva maa suhtes kohaldatakse alushinna korrigeerimist keskkonda kujundava looduse ja metsamaa puhkefunktsioonide kaitseks. Vastavalt alushinna määruse 19. lisale korrutatakse sellistes piirkondades paiknevate metsakinnistute alusväärtus koefitsiendiga (К), mis on toodud tabelis 3 (29).

  Tabel 3







  Musta mere esimene rannikuala | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Musta mere teine rannikuala | К = 5 |
| Kuurordialad, kuurordid ja riikliku tähtsusega asulad | К = 4 |
| Mets ja maa, mis paiknevad riiklike ja kohalike teede servast kuni ehituspiirangu joonteni asuvates piirkondades | К = 3 |
| Kuurordialad, kuurordid ja kohaliku tähtsusega asulad | К = 4 |

(25)

Bulgaaria teatavates piirkondades seadusega kehtestatud niinimetatud linnastumise vastase erikaitse aladel asuva maa suhtes kohaldatakse alushinna korrigeerimist keskkonda kujundava looduse ja metsamaa puhkefunktsioonide kaitseks. Vastavalt alushinna määruse 19. lisale korrutatakse sellistes piirkondades paiknevate metsakinnistute alusväärtus koefitsiendiga (К), mis on toodud tabelis 3 (29).

Tabel 3

Musta mere esimene rannikuala

К = 6

Musta mere teine rannikuala

К = 5

Kuurordialad, kuurordid ja riikliku tähtsusega asulad

К = 4

Mets ja maa, mis paiknevad riiklike ja kohalike teede servast kuni ehituspiirangu joonteni asuvates piirkondades

К = 3

Kuurordialad, kuurordid ja kohaliku tähtsusega asulad

К = 4

| (26) | Lõpuks kohaldatakse vastavalt alushinna määruse 20. lisale maa alushinnale niinimetatud tururegulaatori koefitsienti. Koefitsienti väljendatakse Bulgaaria leevides ruutmeetri kohta ja see jääb vahemikku kümnest mereäärse maa, suurte mägikuurortide ja Sofia puhul kuni üheni kõige vähem ligitõmbavas piirkonnas paikneva maa puhul. |
| --- | --- |

(26)

Lõpuks kohaldatakse vastavalt alushinna määruse 20. lisale maa alushinnale niinimetatud tururegulaatori koefitsienti. Koefitsienti väljendatakse Bulgaaria leevides ruutmeetri kohta ja see jääb vahemikku kümnest mereäärse maa, suurte mägikuurortide ja Sofia puhul kuni üheni kõige vähem ligitõmbavas piirkonnas paikneva maa puhul.

| (27) | Eeltoodule vaatamata pidi eraõiguslik isik maksma riigile hinnaerinevuse eest hüvitist, kui ta sai vahetustehingu käigus metsamaad, mille halduslikult kehtestatud koguhind oli kõrgem tema loovutatud maa hinnast. Bulgaaria ametiasutused väidavad, et riik nõustus vahetusega üldjuhul ainult siis, kui sai selle tulemusena halduslikult kehtestatud kõrgema hinnaga maa. See reegel kehtib siiski ainult juhul, kui eraomandis oleva maatüki halduslikult kehtestatud koguhind on kõrgem kui halduslikult kehtestatud hind riigi omandis olevale maatükile, mille vastu see vahetati, ega ole seotud ruutmeetri hinnaga. |
| --- | --- |

(27)

Eeltoodule vaatamata pidi eraõiguslik isik maksma riigile hinnaerinevuse eest hüvitist, kui ta sai vahetustehingu käigus metsamaad, mille halduslikult kehtestatud koguhind oli kõrgem tema loovutatud maa hinnast. Bulgaaria ametiasutused väidavad, et riik nõustus vahetusega üldjuhul ainult siis, kui sai selle tulemusena halduslikult kehtestatud kõrgema hinnaga maa. See reegel kehtib siiski ainult juhul, kui eraomandis oleva maatüki halduslikult kehtestatud koguhind on kõrgem kui halduslikult kehtestatud hind riigi omandis olevale maatükile, mille vastu see vahetati, ega ole seotud ruutmeetri hinnaga.

| (28) | 27. jaanuaril 2009 jõustus metsamaa vahetamise keeld. Vaidlustatud vahetustehingute vaatlusalune ajavahemik ulatub seega 1. jaanuarist 2007, s.o Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liiduga liitumise kuupäevast, kuni 27. jaanuarini 2009, s.o vahetustehingute moratooriumi kuupäevani (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(28)

27. jaanuaril 2009 jõustus metsamaa vahetamise keeld. Vaidlustatud vahetustehingute vaatlusalune ajavahemik ulatub seega 1. jaanuarist 2007, s.o Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liiduga liitumise kuupäevast, kuni 27. jaanuarini 2009, s.o vahetustehingute moratooriumi kuupäevani (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.2.   MAA SIHTOTSTARBE MUUTMINE

| (29) | Kaebuse esitajad väidavad peale selle, et vahetustehingutele järgnes sageli maa sihtotstarbe muutmine metsamaast ehitusmaaks ja et see muudatus suurendas veelgi eraomandis olnud maatüki vastu vahetatud riigile kuulunud metsamaa turuväärtust. |
| --- | --- |

(29)

Kaebuse esitajad väidavad peale selle, et vahetustehingutele järgnes sageli maa sihtotstarbe muutmine metsamaast ehitusmaaks ja et see muudatus suurendas veelgi eraomandis olnud maatüki vastu vahetatud riigile kuulunud metsamaa turuväärtust.

| (30) | Bulgaaria ametiasutused selgitasid, et metsaseadus ei hõlma maa sihtotstarbe muutmise menetlust (erinevalt vahetustehingutest), vaid sellele laienevad erinevad õigusaktid, muu hulgas ruumilise planeerimise seadus (ZUT) (30). Kõnealuse õigusakti kohaselt võib iga metsamaaomanik nõuda oma metsamaa sihtotstarbe muutmist ehitusmaaks, saates taotluse metsanduse täitevameti – mis oli põllumajandus- ja toiduministeeriumi (31) osa – tegevdirektorile. Seejärel uurib taotlust (sisemistest ja võimalik, et välistest) ekspertidest koosnev komisjon ja esitab arvamuse tegevdirektorile, kes võtab taotluse kohta vastu eelotsuse. Kui otsus on positiivne ja kinnitab taotluse aluseid ja seaduslikkust, edastatakse see kõikidele sihtotstarbe muutmise eest vastutavatele teenistustele (piirkonna juht, vallavanem ja metsade eest vastutava piirkondliku direktoraadi direktor). |
| --- | --- |

(30)

Bulgaaria ametiasutused selgitasid, et metsaseadus ei hõlma maa sihtotstarbe muutmise menetlust (erinevalt vahetustehingutest), vaid sellele laienevad erinevad õigusaktid, muu hulgas ruumilise planeerimise seadus (ZUT) (30). Kõnealuse õigusakti kohaselt võib iga metsamaaomanik nõuda oma metsamaa sihtotstarbe muutmist ehitusmaaks, saates taotluse metsanduse täitevameti – mis oli põllumajandus- ja toiduministeeriumi (31) osa – tegevdirektorile. Seejärel uurib taotlust (sisemistest ja võimalik, et välistest) ekspertidest koosnev komisjon ja esitab arvamuse tegevdirektorile, kes võtab taotluse kohta vastu eelotsuse. Kui otsus on positiivne ja kinnitab taotluse aluseid ja seaduslikkust, edastatakse see kõikidele sihtotstarbe muutmise eest vastutavatele teenistustele (piirkonna juht, vallavanem ja metsade eest vastutava piirkondliku direktoraadi direktor).

| (31) | Positiivse eelotsuse alusel esitab omanik asjaomasele kohalikule omavalitsusele taotluse üksikasjaliku üldkava tellimiseks, koostamiseks ja heakskiitmiseks. Selline kava eeldab konsulteerimist kõikide (kohalike) sidusrühmadega. Kui vastutavad ametiasutused kava heaks kiidavad ja see jõustub, esitab maa omanik põllumajandus- ja toiduministrile taotluse kõnealuse metsamaa kaitsemetsade hulgast väljaarvamiseks. Kui taotlus rahuldatakse, tuleb tasuda lõiv, mille on kindlaks määranud sõltumatu hindaja vastavalt alushinna määrusele. |
| --- | --- |

(31)

Positiivse eelotsuse alusel esitab omanik asjaomasele kohalikule omavalitsusele taotluse üksikasjaliku üldkava tellimiseks, koostamiseks ja heakskiitmiseks. Selline kava eeldab konsulteerimist kõikide (kohalike) sidusrühmadega. Kui vastutavad ametiasutused kava heaks kiidavad ja see jõustub, esitab maa omanik põllumajandus- ja toiduministrile taotluse kõnealuse metsamaa kaitsemetsade hulgast väljaarvamiseks. Kui taotlus rahuldatakse, tuleb tasuda lõiv, mille on kindlaks määranud sõltumatu hindaja vastavalt alushinna määrusele.

| (32) | Kui metsamaa omanik on lõivu vastutavatele ametiasutustele tasunud, algatatakse haldusotsuse tegemise menetlus maa sihtotstarbe muutmiseks. Olenevalt kinnistu suurusest teeb otsuse põllumajandus- ja toiduminister (kui tegemist on alla 10 hektari suuruse kinnistuga) või ministrite nõukogu. |
| --- | --- |

(32)

Kui metsamaa omanik on lõivu vastutavatele ametiasutustele tasunud, algatatakse haldusotsuse tegemise menetlus maa sihtotstarbe muutmiseks. Olenevalt kinnistu suurusest teeb otsuse põllumajandus- ja toiduminister (kui tegemist on alla 10 hektari suuruse kinnistuga) või ministrite nõukogu.

| (33) | 3. septembril 2009 kehtestati moratoorium vahetatud maa sihtotstarbe hilisemale muutmisele. |
| --- | --- |

(33)

3. septembril 2009 kehtestati moratoorium vahetatud maa sihtotstarbe hilisemale muutmisele.

2.3.   MEETMETE ÕIGUSLIK ALUS

| (34) | Maa vahetamist, vahetustehingutes kasutatavate hindade arvutamist ja vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmise menetlust käsitletakse järgmistes õigusaktides:






  — | Bulgaaria metsaseadus; |
| --- | --- | --- |

(34)

Maa vahetamist, vahetustehingutes kasutatavate hindade arvutamist ja vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmise menetlust käsitletakse järgmistes õigusaktides:

—

Bulgaaria metsaseadus;

| — | määrus, mis käsitleb alushinna arvutamist, väljajäetud alade maa hinda ning metsa ja metsavarumaa kasutus- ja servituudiõiguse andmist; |
| --- | --- |

—

määrus, mis käsitleb alushinna arvutamist, väljajäetud alade maa hinda ning metsa ja metsavarumaa kasutus- ja servituudiõiguse andmist;

| — | riigivara seadus (32); |
| --- | --- |

—

riigivara seadus (32);

| — | kohustuste ja lepingute seadus (33); |
| --- | --- |

—

kohustuste ja lepingute seadus (33);

| — | ruumilise planeerimise seadus. |
| --- | --- |

—

ruumilise planeerimise seadus.

2.4.   ABISAAJAD

| (35) | Vahetustehingutega seotud võimalikud abisaajad on füüsilised isikud, eraettevõtjad ja kohalikud omavalitsused, kellest paljud tegutsevad kinnisvaraarenduse ja/või turismi valdkonnas ja kes vahetasid oma metsamaa riigimetsa vastu. |
| --- | --- |

(35)

Vahetustehingutega seotud võimalikud abisaajad on füüsilised isikud, eraettevõtjad ja kohalikud omavalitsused, kellest paljud tegutsevad kinnisvaraarenduse ja/või turismi valdkonnas ja kes vahetasid oma metsamaa riigimetsa vastu.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (36) | Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas vahetustehingud ja/või maa sihtotstarbe hilisem muutmine sisaldavad riigiabi elemente aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kas kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(36)

Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas vahetustehingud ja/või maa sihtotstarbe hilisem muutmine sisaldavad riigiabi elemente aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kas kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv.

3.1.   OLEMUSLIK SEOS MAA VAHETAMISE JA MAA SIHTOTSTARBE MUUTMISE VAHEL

| (37) | Esimene komisjoni väljendatud kahtlus on seotud kaebuse esitajate väitega, et mitmel juhul järgnes vahetustehingutele vahetatud maa sihtotstarbe muutmine, st metsamaast ehitusmaaks. |
| --- | --- |

(37)

Esimene komisjoni väljendatud kahtlus on seotud kaebuse esitajate väitega, et mitmel juhul järgnes vahetustehingutele vahetatud maa sihtotstarbe muutmine, st metsamaast ehitusmaaks.

| (38) | Bulgaaria ametiasutuste esitatud arvnäitajate valguses märkis komisjon algatamisotsuses, et vaatlusalusel ajavahemikul (2006–2009) toimunud 147 vahetustehingust järgnes 15 puhul sihtotstarbe muutmine (10 %). Komisjon märkis ka seda, et vahetustehingutele ja võimalikele sihtotstarbe muutmise taotlustele kohaldatakse erinevaid õigusakte ja et mõlema protseduuri suhtes kehtivad erinevad haldusmenetlused. Esmapilgul tundusid need elemendid kinnitavat Bulgaaria ametiasutuste väidet, et üldpõhimõttena ei ole kaks etappi olemuslikult seotud (34). |
| --- | --- |

(38)

Bulgaaria ametiasutuste esitatud arvnäitajate valguses märkis komisjon algatamisotsuses, et vaatlusalusel ajavahemikul (2006–2009) toimunud 147 vahetustehingust järgnes 15 puhul sihtotstarbe muutmine (10 %). Komisjon märkis ka seda, et vahetustehingutele ja võimalikele sihtotstarbe muutmise taotlustele kohaldatakse erinevaid õigusakte ja et mõlema protseduuri suhtes kehtivad erinevad haldusmenetlused. Esmapilgul tundusid need elemendid kinnitavat Bulgaaria ametiasutuste väidet, et üldpõhimõttena ei ole kaks etappi olemuslikult seotud (34).

| (39) | Bulgaaria ametiasutused osutasid sellele, et valemid metsamaa halduslikult kehtestatavate hindade kindlaksmääramiseks ja maa sihtotstarbe muutmise eest tasumisele kuuluv lõiv kehtestati tasemel, mis tagab, et metsamaa vahetamise täishind koos maa sihtotstarbe muutmisega on suures osas võrdne sarnase ehitusmaa turuhinnaga. See võib tähendada, et ametiasutused eeldasid, et paljud investorid püüavad ühendada mõlemad etapid üheks tehinguks. |
| --- | --- |

(39)

Bulgaaria ametiasutused osutasid sellele, et valemid metsamaa halduslikult kehtestatavate hindade kindlaksmääramiseks ja maa sihtotstarbe muutmise eest tasumisele kuuluv lõiv kehtestati tasemel, mis tagab, et metsamaa vahetamise täishind koos maa sihtotstarbe muutmisega on suures osas võrdne sarnase ehitusmaa turuhinnaga. See võib tähendada, et ametiasutused eeldasid, et paljud investorid püüavad ühendada mõlemad etapid üheks tehinguks.

| (40) | Komisjon väljendas kahtlust, kas asjaomase metsamaa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks arvesse võtta maatüki hinna kindlaksmääramisel vahetustehingute tarvis, st kas vahetust ja vahetatud maa sihtotstarbe hilisemat muutmist tuleks käsitada olemuslikult seotuna. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon väljendas kahtlust, kas asjaomase metsamaa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks arvesse võtta maatüki hinna kindlaksmääramisel vahetustehingute tarvis, st kas vahetust ja vahetatud maa sihtotstarbe hilisemat muutmist tuleks käsitada olemuslikult seotuna.

3.2.   MAA SIHTOTSTARBE MUUTMISES SEISNEV VÕIMALIK RIIGIABI

| (41) | Teiseks väljendas komisjon kahtlust, kas vahetatud maa sihtotstarbe muutmine võis tähendada riigiabi andmist, kuna see suurendas veelgi vahetatud maa väärtust. |
| --- | --- |

(41)

Teiseks väljendas komisjon kahtlust, kas vahetatud maa sihtotstarbe muutmine võis tähendada riigiabi andmist, kuna see suurendas veelgi vahetatud maa väärtust.

| (42) | Komisjon märkis algatamisotsuses, et maa sihtotstarbe muutmine ei tundu esmapilgul sisaldavat riigi ressursside üleandmist. Lõiv kõnealuste tehingute eest arvutati õigusaktide kohaselt ja tasuti komisjonile teadaolevalt kõikidel asjaomastel juhtudel. Seetõttu, kuigi maa sihtotstarbe muutmisega seotud ettevõtjad võisid muutmisest kasu saada, ei tähenda muutmise algatanud haldusotsused riigiabi andmist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon ei võtnud selles küsimuses kindlat seisukohta ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas vahetamine sisaldas riigiabi. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon märkis algatamisotsuses, et maa sihtotstarbe muutmine ei tundu esmapilgul sisaldavat riigi ressursside üleandmist. Lõiv kõnealuste tehingute eest arvutati õigusaktide kohaselt ja tasuti komisjonile teadaolevalt kõikidel asjaomastel juhtudel. Seetõttu, kuigi maa sihtotstarbe muutmisega seotud ettevõtjad võisid muutmisest kasu saada, ei tähenda muutmise algatanud haldusotsused riigiabi andmist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon ei võtnud selles küsimuses kindlat seisukohta ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas vahetamine sisaldas riigiabi.

3.3.   METSAMAA VAHETAMISES SEISNEV VÕIMALIK RIIGIABI

| (43) | Komisjon märkis algatamisotsuses, et vahetamisele mineva metsamaa hinnad määrasid kindlaks eksperdid, kes kasutasid eranditult alushinna määruses sätestatud valemeid. Komisjon väljendas seetõttu kahtlust, kas kõnealuste valemite kasutamine viis halduslikult kehtestatud hinnani, mis oli sarnane kahe eraõigusliku isiku vahelistes reaalturuväärtusega tehingutes saavutatud hinnale. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada teavet vaatlusalusel ajavahemikul eranditult eraõiguslike isikute vahelise müügi (või vahetustehingute) käigus saadud metsamaa turuhindade kohta Bulgaarias. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada lisaks teavet kõnealuste hindade ja vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade erinevuse ja seega tehingutes sisaldunud võimaliku riigiabi summa kohta. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada ka teavet eeskirjade kohta, mida kohaldati seoses vahetustehingute käigus makstud hüvitisega, kui kahe vahetatud maatüki hind oli erinev. Lõpuks palus komisjon Bulgaaria Vabariigil esitada lisateavet oma väite põhjenduseks, et vaidlustatud vahetused ei kahjusta liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märkis algatamisotsuses, et vahetamisele mineva metsamaa hinnad määrasid kindlaks eksperdid, kes kasutasid eranditult alushinna määruses sätestatud valemeid. Komisjon väljendas seetõttu kahtlust, kas kõnealuste valemite kasutamine viis halduslikult kehtestatud hinnani, mis oli sarnane kahe eraõigusliku isiku vahelistes reaalturuväärtusega tehingutes saavutatud hinnale. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada teavet vaatlusalusel ajavahemikul eranditult eraõiguslike isikute vahelise müügi (või vahetustehingute) käigus saadud metsamaa turuhindade kohta Bulgaarias. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada lisaks teavet kõnealuste hindade ja vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade erinevuse ja seega tehingutes sisaldunud võimaliku riigiabi summa kohta. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada ka teavet eeskirjade kohta, mida kohaldati seoses vahetustehingute käigus makstud hüvitisega, kui kahe vahetatud maatüki hind oli erinev. Lõpuks palus komisjon Bulgaaria Vabariigil esitada lisateavet oma väite põhjenduseks, et vaidlustatud vahetused ei kahjusta liidusisest kaubandust.

| (44) | Komisjon esitas algatamisotsuses ka oma esialgse seisukoha, kuidas vaidlustatud vahetustehingutest tulenevat eelist kvantifitseerida, kui leitakse, et vahetamine toob kaasa riigiabi:






  i) | eraomandis oleva metsamaatüki nr 1 tegeliku turuhinna ja maatüki nr 1 alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe; |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisjon esitas algatamisotsuses ka oma esialgse seisukoha, kuidas vaidlustatud vahetustehingutest tulenevat eelist kvantifitseerida, kui leitakse, et vahetamine toob kaasa riigiabi:

i)

eraomandis oleva metsamaatüki nr 1 tegeliku turuhinna ja maatüki nr 1 alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe;

| ii) | riigi omandis oleva metsamaatüki nr 2 tegeliku turuhinna ja maatüki nr 2 alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe. |
| --- | --- |

ii)

riigi omandis oleva metsamaatüki nr 2 tegeliku turuhinna ja maatüki nr 2 alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe.

Vahetustehingutes sisalduva riigiabi summa oleks võrdne punkti ii ja punkti i väärtuste vahega.

Tehingus sisalduva võimaliku riigiabi elemendi arvutamisel võetakse samuti arvesse ühe tehingupoole teisele poolele makstavat rahalist hüvitist, mis tuleneb vahetustehingu objektiks oleva kahe maatüki halduslikult kehtestatud hindade erinevusest.

3.4.   VÕIMALIKU RIIGIABI KOKKUSOBIVUS

| (45) | Komisjon väljendas algatamisotsuses kahtlust, et juhul, kui leitakse, et maa sihtotstarbe muutmise ja/või vahetustehingute tulemusena on võimaldatud riigiabi, saab seda pidada kokkusobivaks siseturuga ja konkreetsemalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ja regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013 (35) ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ja ühenduse suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (edaspidi „metsandussuunised”) (36). |
| --- | --- |

(45)

Komisjon väljendas algatamisotsuses kahtlust, et juhul, kui leitakse, et maa sihtotstarbe muutmise ja/või vahetustehingute tulemusena on võimaldatud riigiabi, saab seda pidada kokkusobivaks siseturuga ja konkreetsemalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ja regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013 (35) ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ja ühenduse suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (edaspidi „metsandussuunised”) (36).

| (46) | Komisjon kutsus seetõttu Bulgaaria Vabariiki ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi vaidlustatud meetmete kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon kutsus seetõttu Bulgaaria Vabariiki ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi vaidlustatud meetmete kokkusobivuse kohta.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   ESIMESE KAEBUSE ESITAJA MÄRKUSED SEOSES KOMISJONI ALGATAMISOTSUSES VÄLJENDATUD KAHTLUSTEGA

| (47) | Esimene kaebuse esitaja väidab, et vaidlustatud vahetustehingud kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(47)

Esimene kaebuse esitaja väidab, et vaidlustatud vahetustehingud kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis on siseturuga kokkusobimatu.

| (48) | Komisjoni väljendatud esimese kahtlusega seoses väidab esimene kaebuse esitaja, et maa sihtotstarbe muutmist ja vahetustehinguid tuleb käsitada olemuslikult seotutena. Esiteks on kaebuse esitaja seisukohal, et paljud vahetustehingutega seotud abisaajad tegutsevad ehitus- ja turismisektoris, mitte metsanduses. Teiseks väidab esimene kaebuse esitaja, et alates moratooriumi jõustumisest 2009. aastal vahetatud metsamaad enam ärieesmärkidel niisama hästi kui ei kasutata. Kolmandaks reklaamisid paljud abisaajad vahetustehingute toimumise ajal väidetavalt oma vahetatud metsamaa arendusprojekte suusa- või merekuurortidena ja algatasid asjaomaste kohalike asutustega isegi arutelusid, et tagada maa sihtotstarbe muutmine. Neljandaks kinnitab kaebuse esitaja, et sama riigiamet (metsanduse täitevamet) vastutas sageli vahetustehingu sõlmimise ja vahetatud maa metsavarudest väljaarvamise eest (metsanduse täitevamet ja pädev reguleeriv asutus), (37) sillutades sel viisil teed maa ärieesmärkidel arendamiseks. |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni väljendatud esimese kahtlusega seoses väidab esimene kaebuse esitaja, et maa sihtotstarbe muutmist ja vahetustehinguid tuleb käsitada olemuslikult seotutena. Esiteks on kaebuse esitaja seisukohal, et paljud vahetustehingutega seotud abisaajad tegutsevad ehitus- ja turismisektoris, mitte metsanduses. Teiseks väidab esimene kaebuse esitaja, et alates moratooriumi jõustumisest 2009. aastal vahetatud metsamaad enam ärieesmärkidel niisama hästi kui ei kasutata. Kolmandaks reklaamisid paljud abisaajad vahetustehingute toimumise ajal väidetavalt oma vahetatud metsamaa arendusprojekte suusa- või merekuurortidena ja algatasid asjaomaste kohalike asutustega isegi arutelusid, et tagada maa sihtotstarbe muutmine. Neljandaks kinnitab kaebuse esitaja, et sama riigiamet (metsanduse täitevamet) vastutas sageli vahetustehingu sõlmimise ja vahetatud maa metsavarudest väljaarvamise eest (metsanduse täitevamet ja pädev reguleeriv asutus), (37) sillutades sel viisil teed maa ärieesmärkidel arendamiseks.

| (49) | Sellest tulenevalt on esimene kaebuse esitaja seisukohal, et vahetustehingutes sisalduva riigiabi kogusumma kvantifitseerimisel tuleks arvesse võtta maa sihtotstarbe võimalikku muutmist ja hinna vastavat tõstmist. Kaebuse esitaja arvates tuleks abi kvantifitseerimisel teostada võrdlusi ehituskruntidega, et vahetatud maa turuhinda nõuetekohaselt kajastada. |
| --- | --- |

(49)

Sellest tulenevalt on esimene kaebuse esitaja seisukohal, et vahetustehingutes sisalduva riigiabi kogusumma kvantifitseerimisel tuleks arvesse võtta maa sihtotstarbe võimalikku muutmist ja hinna vastavat tõstmist. Kaebuse esitaja arvates tuleks abi kvantifitseerimisel teostada võrdlusi ehituskruntidega, et vahetatud maa turuhinda nõuetekohaselt kajastada.

| (50) | Kaebuse esitaja märgib ka, et arvestades nende piirkondade ligitõmbavust, kus riigimetsa tükid asusid, oleks ametiasutustel olnud mõistlikum kõigepealt maatükkide väärtust tõsta (st muuta nende sihtotstarvet, et teha nad ehitamise jaoks kättesaadavaks) ja alles seejärel maatükid võõrandada. Kaebuse esitaja väidab, et metsanduse täitevamet ei algatanud mitte ühegi vahetamistaotluse esitamise juhtumi korral menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks enne vahetamist. Kaebuse esitaja väitel on see selge märk kavatsusest tuua riigi omandis oleva metsamaa omandajale kasu. Kõnealust tegevust kritiseeris ka Maailmapank oma 2009. aasta aruandes Bulgaaria metsa kohta, milles märgiti, et riik kandis sellel konkreetsel viisil kahju (38). |
| --- | --- |

(50)

Kaebuse esitaja märgib ka, et arvestades nende piirkondade ligitõmbavust, kus riigimetsa tükid asusid, oleks ametiasutustel olnud mõistlikum kõigepealt maatükkide väärtust tõsta (st muuta nende sihtotstarvet, et teha nad ehitamise jaoks kättesaadavaks) ja alles seejärel maatükid võõrandada. Kaebuse esitaja väidab, et metsanduse täitevamet ei algatanud mitte ühegi vahetamistaotluse esitamise juhtumi korral menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks enne vahetamist. Kaebuse esitaja väitel on see selge märk kavatsusest tuua riigi omandis oleva metsamaa omandajale kasu. Kõnealust tegevust kritiseeris ka Maailmapank oma 2009. aasta aruandes Bulgaaria metsa kohta, milles märgiti, et riik kandis sellel konkreetsel viisil kahju (38).

| (51) | Komisjoni väljendatud teise kahtlusega seoses, kas riigiabi anti tulenevalt vahetatud maa sihtotstarbe muutmisest, väidab esimene kaebuse esitaja, et kuigi maa omandaja maksis seejärel maa sihtotstarbe muutmise otsuse eest lõivu ja see summa tuleks vahetuse kaudu saadud abi kvantifitseerimisel maha arvata, ei kajasta kõnealune maks maatüki väärtuse tegelikku suurenemist vahetuse tulemusena. Kaebuse esitaja väidab lisaks, et juhtudel, kui vahetamine toimus enne Bulgaaria ühinemist liiduga, kuid maa sihtotstarbe muutmine toimus pärast liitumist, peaks maa omandajale antud ebaseaduslik riigiabi olema erinevus vastava maatüki vahetamise aegse turuväärtuse (enne liitumist) ja maatüki turuväärtuse vahel pärast maa sihtotstarbe muutmist (pärast liitumist). |
| --- | --- |

(51)

Komisjoni väljendatud teise kahtlusega seoses, kas riigiabi anti tulenevalt vahetatud maa sihtotstarbe muutmisest, väidab esimene kaebuse esitaja, et kuigi maa omandaja maksis seejärel maa sihtotstarbe muutmise otsuse eest lõivu ja see summa tuleks vahetuse kaudu saadud abi kvantifitseerimisel maha arvata, ei kajasta kõnealune maks maatüki väärtuse tegelikku suurenemist vahetuse tulemusena. Kaebuse esitaja väidab lisaks, et juhtudel, kui vahetamine toimus enne Bulgaaria ühinemist liiduga, kuid maa sihtotstarbe muutmine toimus pärast liitumist, peaks maa omandajale antud ebaseaduslik riigiabi olema erinevus vastava maatüki vahetamise aegse turuväärtuse (enne liitumist) ja maatüki turuväärtuse vahel pärast maa sihtotstarbe muutmist (pärast liitumist).

| (52) | Komisjoni väljendatud kolmanda kahtlusega seoses, mis puudutab riigiabi olemasolu vahetuste tulemusena, väidab kaebuse esitaja, et alushinna määruses ette nähtud valemid ei kajasta vahetatud maa turuväärtust. Kaebuse esitaja vaidlustab ka hindajate sõltumatuse, kuna tema arvates on maa omandajal vabadus valida sõbralik hindaja, mis viib hindade märkimisväärse alahindamiseni. |
| --- | --- |

(52)

Komisjoni väljendatud kolmanda kahtlusega seoses, mis puudutab riigiabi olemasolu vahetuste tulemusena, väidab kaebuse esitaja, et alushinna määruses ette nähtud valemid ei kajasta vahetatud maa turuväärtust. Kaebuse esitaja vaidlustab ka hindajate sõltumatuse, kuna tema arvates on maa omandajal vabadus valida sõbralik hindaja, mis viib hindade märkimisväärse alahindamiseni.

| (53) | Kaebuse esitaja esitas ka lisateavet vahetatud metsamaa või väga sarnase metsamaa turuhindade kohta, mis väidetavalt näitab märkimisväärset erinevust maatükkide halduslikult kehtestatud hindadest. Ajaliste piirangute tõttu uuris kaebuse esitaja ainult üheksa vahetatud maatüki hindu. Selleks kasutati panga tehtud maa hindamisi, samuti Bulgaaria kinnistusregistrist saadud teavet, mis näitas tegelikke hindu, millega sarnaste maatükkide kinnisvaratehinguid tehti. Hinnaerinevuste vahemik ulatus 50–65 % tasemele jäävast alahindamisest (halduslikult kehtestatud hinda kasutades) kuni juhtumiteni, kui metsamaa omandati väidetavalt 1–2 % eest selle turuhinnast. |
| --- | --- |

(53)

Kaebuse esitaja esitas ka lisateavet vahetatud metsamaa või väga sarnase metsamaa turuhindade kohta, mis väidetavalt näitab märkimisväärset erinevust maatükkide halduslikult kehtestatud hindadest. Ajaliste piirangute tõttu uuris kaebuse esitaja ainult üheksa vahetatud maatüki hindu. Selleks kasutati panga tehtud maa hindamisi, samuti Bulgaaria kinnistusregistrist saadud teavet, mis näitas tegelikke hindu, millega sarnaste maatükkide kinnisvaratehinguid tehti. Hinnaerinevuste vahemik ulatus 50–65 % tasemele jäävast alahindamisest (halduslikult kehtestatud hinda kasutades) kuni juhtumiteni, kui metsamaa omandati väidetavalt 1–2 % eest selle turuhinnast.

| (54) | Lõpuks on kaebuse esitaja väitel asjaolu, et metsanduse täitevameti endise juhi vastu algatati riigi kahjuks vahetustehingute sõlmimise tõttu kriminaalmenetlus, märk sellest, et ka Bulgaaria ametiasutuste endi arvates anti metsamaa teatavatele eraõiguslikele isikutele turuväärtusest kaugelt madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(54)

Lõpuks on kaebuse esitaja väitel asjaolu, et metsanduse täitevameti endise juhi vastu algatati riigi kahjuks vahetustehingute sõlmimise tõttu kriminaalmenetlus, märk sellest, et ka Bulgaaria ametiasutuste endi arvates anti metsamaa teatavatele eraõiguslikele isikutele turuväärtusest kaugelt madalama hinnaga.

| (55) | Mis puudutab küsimust, kas vahetamine kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, väidab kaebuse esitaja, et temale teadaolevalt ei ole ühegi vahetustehingu abisaaja põhitegevusalaks metsandus. Peaaegu kõik abisaajad on seevastu väidetavalt tegelenud minevikus või on neil äriplaanid tegeleda tulevikus majandustegevuse või investeeringutega ühes järgmistest sektoritest: kinnisvaraga spekuleerimine, ehitus ja/või turism. Kaebuse esitaja väitel puudutab turism määratluse kohaselt kogu siseturgu, nii et isegi vähesed selektiivse abi juhtumid kahjustavad seda. Kaebuse esitaja lisab, et vahetustehingute arvu ja ulatust silmas pidades hoitakse välismaised konkurendid tõhusalt Bulgaaria turule sisenemisest eemal. Samal ajal kui mitmed suured liidu investorid (nt Lindner, ECE) on Bulgaarias linnaehitusprojektidega tegelenud (ärikeskused ja suured kaubamajad), on niisama hästi kui kõik suuremahulised investeeringud mere-, suusa- või golfikuurortidesse teinud väidetavalt Bulgaaria kontrollitavad ettevõtted. |
| --- | --- |

(55)

Mis puudutab küsimust, kas vahetamine kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, väidab kaebuse esitaja, et temale teadaolevalt ei ole ühegi vahetustehingu abisaaja põhitegevusalaks metsandus. Peaaegu kõik abisaajad on seevastu väidetavalt tegelenud minevikus või on neil äriplaanid tegeleda tulevikus majandustegevuse või investeeringutega ühes järgmistest sektoritest: kinnisvaraga spekuleerimine, ehitus ja/või turism. Kaebuse esitaja väitel puudutab turism määratluse kohaselt kogu siseturgu, nii et isegi vähesed selektiivse abi juhtumid kahjustavad seda. Kaebuse esitaja lisab, et vahetustehingute arvu ja ulatust silmas pidades hoitakse välismaised konkurendid tõhusalt Bulgaaria turule sisenemisest eemal. Samal ajal kui mitmed suured liidu investorid (nt Lindner, ECE) on Bulgaarias linnaehitusprojektidega tegelenud (ärikeskused ja suured kaubamajad), on niisama hästi kui kõik suuremahulised investeeringud mere-, suusa- või golfikuurortidesse teinud väidetavalt Bulgaaria kontrollitavad ettevõtted.

4.2.   MÄRKUSED VAHETUSTEHINGUTEGA SEOTUD ABISAAJATELT JA MUUDELT KOLMANDATELT ISIKUTELT

| (56) | Komisjon sai märkusi mitmelt kolmandalt isikult, kellest enamik olid vahetustehingute eraõiguslikest isikutest pooled (edaspidi „abisaajad”). Komisjon märgib, et mitu abisaajat (39) esitasid lihtsalt lühikese kinnituse, et vahetustehingud, milles nad osalesid, ei sisaldanud riigiabi. Teised abisaajad esitasid komisjoni poolt algatamisotsuses väljendatud kahtluste kohta üksikasjalikumaid tähelepanekuid, mida käsitletakse järgmistes punktides. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon sai märkusi mitmelt kolmandalt isikult, kellest enamik olid vahetustehingute eraõiguslikest isikutest pooled (edaspidi „abisaajad”). Komisjon märgib, et mitu abisaajat (39) esitasid lihtsalt lühikese kinnituse, et vahetustehingud, milles nad osalesid, ei sisaldanud riigiabi. Teised abisaajad esitasid komisjoni poolt algatamisotsuses väljendatud kahtluste kohta üksikasjalikumaid tähelepanekuid, mida käsitletakse järgmistes punktides.

4.2.1.   Olemuslik seos maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel

| (57) | Seoses komisjoni väljendatud esimese kahtlusega olemusliku seose kohta maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel väidab enamik algatamisotsusele vastanud abisaajatest, (40) et sellist seost ei eksisteeri. Maa vahetamine ja vahetatud maa sihtotstarbe hilisem muutmine on reguleeritud kahe eraldi menetlusega, mis on mõlemad kahe erineva riigiorgani pädevuses, mis tegutsevad teineteisest sõltumatult. Maa vahetamine on sõltuvalt vahetatava maatüki suurusest põllumajandus- ja toiduministri või ministrite nõukogu ning metsanduse täitevameti pädevuses, samal ajal kui maa sihtotstarbe muutmine on kohalike asutuste pädevuses, kelleks on vallavanemad või vallavolikogu, regionaalarengu ja riiklike ehitustööde minister või piirkonna juht, kui krundid paiknevad tema piirkonnas, ning eeldab ruumilise arengu detail- või üldplaneeringu heakskiitmist. |
| --- | --- |

(57)

Seoses komisjoni väljendatud esimese kahtlusega olemusliku seose kohta maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel väidab enamik algatamisotsusele vastanud abisaajatest, (40) et sellist seost ei eksisteeri. Maa vahetamine ja vahetatud maa sihtotstarbe hilisem muutmine on reguleeritud kahe eraldi menetlusega, mis on mõlemad kahe erineva riigiorgani pädevuses, mis tegutsevad teineteisest sõltumatult. Maa vahetamine on sõltuvalt vahetatava maatüki suurusest põllumajandus- ja toiduministri või ministrite nõukogu ning metsanduse täitevameti pädevuses, samal ajal kui maa sihtotstarbe muutmine on kohalike asutuste pädevuses, kelleks on vallavanemad või vallavolikogu, regionaalarengu ja riiklike ehitustööde minister või piirkonna juht, kui krundid paiknevad tema piirkonnas, ning eeldab ruumilise arengu detail- või üldplaneeringu heakskiitmist.

| (58) | Üks abisaaja (41) lisab peale selle, et maa sihtotstarbe muutmise ja selle väärtuse suurenemise vahel puudub automaatne seos. Maa sihtotstarbe muutmise otsus põhineb selle vajalikkuse hindamisel, mis on laiema ulatusega ja jätab omanike erahuvid sageli kõrvale ning ei põhine seetõttu vahetustehingutes osalejate ärihuvidel. Veel üks abisaaja (42) märgib, et Bulgaaria ametiasutuste esitatud statistiline teave kinnitab olemusliku seose puudumist. Lõpuks peavad teised abisaajad (43) küsimust seose olemasolu kohta tähtsusetuks, kuna nendega seotud konkreetsetel juhtudel ei arvatud nende omandatud vahetatud maad kaitsemetsade hulgast arendamise eesmärgil välja, samuti ei algatatud menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks. |
| --- | --- |

(58)

Üks abisaaja (41) lisab peale selle, et maa sihtotstarbe muutmise ja selle väärtuse suurenemise vahel puudub automaatne seos. Maa sihtotstarbe muutmise otsus põhineb selle vajalikkuse hindamisel, mis on laiema ulatusega ja jätab omanike erahuvid sageli kõrvale ning ei põhine seetõttu vahetustehingutes osalejate ärihuvidel. Veel üks abisaaja (42) märgib, et Bulgaaria ametiasutuste esitatud statistiline teave kinnitab olemusliku seose puudumist. Lõpuks peavad teised abisaajad (43) küsimust seose olemasolu kohta tähtsusetuks, kuna nendega seotud konkreetsetel juhtudel ei arvatud nende omandatud vahetatud maad kaitsemetsade hulgast arendamise eesmärgil välja, samuti ei algatatud menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks.

| (59) | Mis puudutab küsimust, kas vahetatud maa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks selle maa hinna kindlaksmääramisel arvesse võtta, väidab enamik abisaajatest, et seda ei tuleks erinevatel põhjustel teha. Mitu abisaajat (44) väidab, et vahetatud maa sihtotstarbe muutmise hüpoteetilise võimaluse arvessevõtmine oleks põhjendamatu, kuna muutmist võib-olla kunagi ei taotletagi või keeldutakse sellest asjaomastele haldusnõuetele mittevastavuse tõttu. Vahetatud metsamaa strateegiline asukoht, mis väidetavalt selle väärtust suurendab, peaks olema tähtsusetu, kui maa sihtotstarvet ei ole muudetud ja omandatud maad saab kasutada ainult seaduses sätestatud eesmärgil. Üks abisaaja (45) väidab, et arvesse tuleks võtta konkreetset kokkulepet, milleni vahetustehingu pooled hindamise kuupäeval jõudsid. Turuväärtuse objektiivsel ja õiglasel arvutamisel tuleks arvesse võtta ka ruumilise arengu üldkavasid (mis lubavad ehitada või mitte), mis vahetatud metsamaa hindamiskuupäeval kehtivad. Järelikult oleks vaja kehtestada ühtsete kriteeriumide kogum, mis võimaldab eristada hüpoteetilist võimalust ja vahetustehingu poolte tegelikku kavatsust maakasutust hiljem muuta. |
| --- | --- |

(59)

Mis puudutab küsimust, kas vahetatud maa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks selle maa hinna kindlaksmääramisel arvesse võtta, väidab enamik abisaajatest, et seda ei tuleks erinevatel põhjustel teha. Mitu abisaajat (44) väidab, et vahetatud maa sihtotstarbe muutmise hüpoteetilise võimaluse arvessevõtmine oleks põhjendamatu, kuna muutmist võib-olla kunagi ei taotletagi või keeldutakse sellest asjaomastele haldusnõuetele mittevastavuse tõttu. Vahetatud metsamaa strateegiline asukoht, mis väidetavalt selle väärtust suurendab, peaks olema tähtsusetu, kui maa sihtotstarvet ei ole muudetud ja omandatud maad saab kasutada ainult seaduses sätestatud eesmärgil. Üks abisaaja (45) väidab, et arvesse tuleks võtta konkreetset kokkulepet, milleni vahetustehingu pooled hindamise kuupäeval jõudsid. Turuväärtuse objektiivsel ja õiglasel arvutamisel tuleks arvesse võtta ka ruumilise arengu üldkavasid (mis lubavad ehitada või mitte), mis vahetatud metsamaa hindamiskuupäeval kehtivad. Järelikult oleks vaja kehtestada ühtsete kriteeriumide kogum, mis võimaldab eristada hüpoteetilist võimalust ja vahetustehingu poolte tegelikku kavatsust maakasutust hiljem muuta.

| (60) | Lisaks märgivad mitmed abisaajad, et maa kaitsemetsade hulgast väljaarvamiseks tuleb tasuda lõiv selle sihtotstarbe muutmise eest, mis on võrdne ehitusmaa ruutmeetri hinnaga kõnealuses piirkonnas. Abisaajad väidavad, et nad ei saa muutmisest majanduslikku kasu, kuna juhul, kui omandatud maa müüakse, seda kasutatakse tagatisena või arendatakse, oleks selle väärtus samasugune nagu ehitusmaal. Sarnase väite esitasid Mirta Engineering ja Beta Forest, kes märgivad, et maa sihtotstarbe muutmine toob kaasa lisakulud, nimelt lõivu ja kohaliku maksu ning projekteerimiskulud, mis kinnistu väärtust veelgi suurendavad. Hr Mihailov ja pr Mihailova väidavad, et nende juhtumil oli maa sihtotstarbe muutmise tingimuseks metsaseaduse artiklis 17 ja metsaseaduse rakendusmääruses määratletud riigilõivude tasumine. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks märgivad mitmed abisaajad, et maa kaitsemetsade hulgast väljaarvamiseks tuleb tasuda lõiv selle sihtotstarbe muutmise eest, mis on võrdne ehitusmaa ruutmeetri hinnaga kõnealuses piirkonnas. Abisaajad väidavad, et nad ei saa muutmisest majanduslikku kasu, kuna juhul, kui omandatud maa müüakse, seda kasutatakse tagatisena või arendatakse, oleks selle väärtus samasugune nagu ehitusmaal. Sarnase väite esitasid Mirta Engineering ja Beta Forest, kes märgivad, et maa sihtotstarbe muutmine toob kaasa lisakulud, nimelt lõivu ja kohaliku maksu ning projekteerimiskulud, mis kinnistu väärtust veelgi suurendavad. Hr Mihailov ja pr Mihailova väidavad, et nende juhtumil oli maa sihtotstarbe muutmise tingimuseks metsaseaduse artiklis 17 ja metsaseaduse rakendusmääruses määratletud riigilõivude tasumine.

| (61) | Lõpuks peavad teatavad abisaajad (46) küsimust tähtsusetuks, kuna nende konkreetsetel juhtudel ei arvatud nende omandatud vahetatud maad kaitsemetsade hulgast arendamise eesmärgil välja, samuti ei algatatud menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks. MIKS märkis esitatud dokumendis, et tema vahetuslepingus sätestas Bulgaaria riik, et maa sihtotstarbe muutmine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

(61)

Lõpuks peavad teatavad abisaajad (46) küsimust tähtsusetuks, kuna nende konkreetsetel juhtudel ei arvatud nende omandatud vahetatud maad kaitsemetsade hulgast arendamise eesmärgil välja, samuti ei algatatud menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks. MIKS märkis esitatud dokumendis, et tema vahetuslepingus sätestas Bulgaaria riik, et maa sihtotstarbe muutmine ei ole lubatud.

4.2.2.   Metsamaa vahetamises seisnev riigiabi

| (62) | Seoses komisjoni väljendatud kahtlusega, kas vahetustehingute halduslikult kehtestatud hinnad viivad turuhinnani, esitasid abisaajad (47) omaenda vahetustehingutega seonduvalt mitmeid sarnaseid argumente, miks see nii peaks olema. |
| --- | --- |

(62)

Seoses komisjoni väljendatud kahtlusega, kas vahetustehingute halduslikult kehtestatud hinnad viivad turuhinnani, esitasid abisaajad (47) omaenda vahetustehingutega seonduvalt mitmeid sarnaseid argumente, miks see nii peaks olema.

| (63) | Esiteks väidab üks abisaaja, (48) et halduslikult kehtestatud hindade määramisel võtab alushinna määrus arvesse objektiivseid kriteeriume, nagu näiteks maa asukoht, piirkondade tähtsus ning maal kasvavad taimeliigid ja nende tähtsus, samal ajal kui kaks teist abisaajat (49) väidavad, et halduslikult kehtestatud vahetushind põhineb kriteeriumidel, mis on identsed nendega, mida kasutatakse eraõiguslike investorite algatatavates, eraomandis oleva metsamaa vahetustehingutes, mis hõlmavad kohaliku või riikliku taristu läheduses paiknevat maad, mis sarnaneb vaidlustatud vahetustehingutele taimeliikide, linnastumise vastase erikaitse all asuvates piirkondades paiknemise jne tähenduses. Teised abisaajad (50) väidavad samuti, et alushinna määrusest tulenevad hindamised viivad halduslikult kehtestatud hindadeni, mis sarnanevad Bulgaaria metsamaa turuhindadele või on paljudel juhtudel nendest kõrgemad, kuna seda liiki maa jaoks puudub riigisisene turg, ja asjaolu tõttu, et vähesed eraõiguslike isikute vahelised tehingud tehti madalate hindadega. Vahetustehingud tehti seega turul ülekaalus olevatel majanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

(63)

Esiteks väidab üks abisaaja, (48) et halduslikult kehtestatud hindade määramisel võtab alushinna määrus arvesse objektiivseid kriteeriume, nagu näiteks maa asukoht, piirkondade tähtsus ning maal kasvavad taimeliigid ja nende tähtsus, samal ajal kui kaks teist abisaajat (49) väidavad, et halduslikult kehtestatud vahetushind põhineb kriteeriumidel, mis on identsed nendega, mida kasutatakse eraõiguslike investorite algatatavates, eraomandis oleva metsamaa vahetustehingutes, mis hõlmavad kohaliku või riikliku taristu läheduses paiknevat maad, mis sarnaneb vaidlustatud vahetustehingutele taimeliikide, linnastumise vastase erikaitse all asuvates piirkondades paiknemise jne tähenduses. Teised abisaajad (50) väidavad samuti, et alushinna määrusest tulenevad hindamised viivad halduslikult kehtestatud hindadeni, mis sarnanevad Bulgaaria metsamaa turuhindadele või on paljudel juhtudel nendest kõrgemad, kuna seda liiki maa jaoks puudub riigisisene turg, ja asjaolu tõttu, et vähesed eraõiguslike isikute vahelised tehingud tehti madalate hindadega. Vahetustehingud tehti seega turul ülekaalus olevatel majanduslikel tingimustel.

| (64) | Teiseks väidab mitu abisaajat, (51) et nad teostasid vahetatud maatükkide hindamise, mis viis halduslikult kehtestatud hindadeni, mis sarnanevad (52) Bulgaaria metsamaa turuhindadele või on paljudel juhtudel nendest isegi kõrgemad (53). |
| --- | --- |

(64)

Teiseks väidab mitu abisaajat, (51) et nad teostasid vahetatud maatükkide hindamise, mis viis halduslikult kehtestatud hindadeni, mis sarnanevad (52) Bulgaaria metsamaa turuhindadele või on paljudel juhtudel nendest isegi kõrgemad (53).

| (65) | Kolmandaks juhivad mitmed abisaajad (54) tähelepanu täielikult eraõiguslike isikute vaheliste vahetus- või müügitehingute puudumisele piirkondades, kus kõnealuste abisaajate vahetustehingud toimusid, pidades seda põhjuseks, miks tuleks halduslikult kehtestatud hindu käsitada turuhindadele lähedastena. |
| --- | --- |

(65)

Kolmandaks juhivad mitmed abisaajad (54) tähelepanu täielikult eraõiguslike isikute vaheliste vahetus- või müügitehingute puudumisele piirkondades, kus kõnealuste abisaajate vahetustehingud toimusid, pidades seda põhjuseks, miks tuleks halduslikult kehtestatud hindu käsitada turuhindadele lähedastena.

| (66) | Lõpuks väidab mitu abisaajat, (55) et kuna põllumajandus- ja toiduministril on kaalutlusõigust kasutades õigus vahetusest keelduda, kui riigil puudub eraomandis oleva metsamaa omandamise vastu huvi, ning vahetuslepingu tingimused peavad heaks kiitma mõlemad pooled (avalik-õiguslik ja eraõiguslik pool), tuleks vahetustehinguid käsitleda äritehingutena, mille raames riik käitub turumajanduse tingimustes tegutseva isikuna. |
| --- | --- |

(66)

Lõpuks väidab mitu abisaajat, (55) et kuna põllumajandus- ja toiduministril on kaalutlusõigust kasutades õigus vahetusest keelduda, kui riigil puudub eraomandis oleva metsamaa omandamise vastu huvi, ning vahetuslepingu tingimused peavad heaks kiitma mõlemad pooled (avalik-õiguslik ja eraõiguslik pool), tuleks vahetustehinguid käsitleda äritehingutena, mille raames riik käitub turumajanduse tingimustes tegutseva isikuna.

| (67) | Seoses tehingutes sisalduva võimaliku riigiabi summaga (st metsamaa halduslikult kehtestatud hindade ja turuhindade vahe) vastas enamik abisaajatest, (56) et kui eraomandis olev maa on riigi omandis olevast maast väärtuslikum, siis Bulgaaria ametiasutused hindade erinevust ei kata. Üks abisaaja (57) väitis, et samades või külgnevates piirkondades asuvate, eraomandis ja riigi omandis olevate vahetatud metsade turuhindade erinevus soosib riiki, kuna halduslikult kehtestatud hinnad on kõrgemad kui turuhinnad, mis eraõiguslike metsaomanike vahel asjaomastes piirkondades vabalt läbirääkimisi pidades kokku lepitakse. |
| --- | --- |

(67)

Seoses tehingutes sisalduva võimaliku riigiabi summaga (st metsamaa halduslikult kehtestatud hindade ja turuhindade vahe) vastas enamik abisaajatest, (56) et kui eraomandis olev maa on riigi omandis olevast maast väärtuslikum, siis Bulgaaria ametiasutused hindade erinevust ei kata. Üks abisaaja (57) väitis, et samades või külgnevates piirkondades asuvate, eraomandis ja riigi omandis olevate vahetatud metsade turuhindade erinevus soosib riiki, kuna halduslikult kehtestatud hinnad on kõrgemad kui turuhinnad, mis eraõiguslike metsaomanike vahel asjaomastes piirkondades vabalt läbirääkimisi pidades kokku lepitakse.

| (68) | Mis puudutab muid riigiabi leidmise tingimusi, siis mitu abisaajat (58) vaidles vastu sellele, et need on täidetud. Teatud abisaajad (59) väidavad, et nad on füüsilised isikud, kellele Bulgaaria riigiabi seadust ja aluslepingu artiklit 107 ei kohaldata. Kõnealused abisaajad märgivad seoses riigi ressurssidega, et valitsus omandas maa ebaseadusliku sundvõõrandamise teel ilma piisava hüvitiseta, nii et riiki ei saa pidada nende ressursside käsutajaks. Kõnealused abisaajad märgivad seoses valikulisusega, et metsaseadust kohaldatakse kõigi suhtes ja seega ei ole see diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(68)

Mis puudutab muid riigiabi leidmise tingimusi, siis mitu abisaajat (58) vaidles vastu sellele, et need on täidetud. Teatud abisaajad (59) väidavad, et nad on füüsilised isikud, kellele Bulgaaria riigiabi seadust ja aluslepingu artiklit 107 ei kohaldata. Kõnealused abisaajad märgivad seoses riigi ressurssidega, et valitsus omandas maa ebaseadusliku sundvõõrandamise teel ilma piisava hüvitiseta, nii et riiki ei saa pidada nende ressursside käsutajaks. Kõnealused abisaajad märgivad seoses valikulisusega, et metsaseadust kohaldatakse kõigi suhtes ja seega ei ole see diskrimineeriv.

| (69) | Veel üks abisaaja (60) on seisukohal, et aluslepingu artikli 107 tingimusi ei ole vahetustehingute puhul täidetud, kuid veidi erinevatel põhjustel. Esiteks ei olevat tegemist riigi ressursside üleandmisega, kuna vahetustehing on „kahekordne müügitehing”, mis sooritati pärast seda, kui sõltumatu kinnisvarahindaja oli seaduses sätestatud hinna arvutamise objektiivsete kriteeriumide alusel teostanud hindamise. Eelist ei ole antud, samuti ei ole vahetustehingu pooli pandud konkurentidest soodsamasse olukorda, kuna iga metsamaa omanik oleks võinud taotleda oma eramaa vahetamist riigi omandis oleva metsamaa vastu. Sarnase väite esitab üks abisaaja, (61) kes peab vahetustehingute skeemi üldmeetmeks, mis on kättesaadav kõikidele metsamaa omanikele. |
| --- | --- |

(69)

Veel üks abisaaja (60) on seisukohal, et aluslepingu artikli 107 tingimusi ei ole vahetustehingute puhul täidetud, kuid veidi erinevatel põhjustel. Esiteks ei olevat tegemist riigi ressursside üleandmisega, kuna vahetustehing on „kahekordne müügitehing”, mis sooritati pärast seda, kui sõltumatu kinnisvarahindaja oli seaduses sätestatud hinna arvutamise objektiivsete kriteeriumide alusel teostanud hindamise. Eelist ei ole antud, samuti ei ole vahetustehingu pooli pandud konkurentidest soodsamasse olukorda, kuna iga metsamaa omanik oleks võinud taotleda oma eramaa vahetamist riigi omandis oleva metsamaa vastu. Sarnase väite esitab üks abisaaja, (61) kes peab vahetustehingute skeemi üldmeetmeks, mis on kättesaadav kõikidele metsamaa omanikele.

| (70) | Majandusliku eelise olemasoluga seoses vaidles enamik abisaajaid (62) sellele vastu, et nad said tehingute tulemusena taolise eelise, kuna nende väitel oli vahetatud maa halduslikult kehtestatud hind selle turuhinnaga võrdne või sellest kõrgem. |
| --- | --- |

(70)

Majandusliku eelise olemasoluga seoses vaidles enamik abisaajaid (62) sellele vastu, et nad said tehingute tulemusena taolise eelise, kuna nende väitel oli vahetatud maa halduslikult kehtestatud hind selle turuhinnaga võrdne või sellest kõrgem.

| (71) | Lõpuks, mis puudutab küsimust, kas vahetustehingud kahjustavad konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, vastas enamik abisaajatest, (63) et nad ei tegutse kinnisvaraarenduse ega turismi sektoris ja/või ei ole astunud samme reisikorraldaja litsentsi saamiseks. Nad kinnitasid, et ei ole kasutanud vahetuse tulemusena omandatud maad pärast omandamist puidu tootmiseks ega müünud puitu Bulgaarias või teistes liikmesriikides. Nad väidavad, et seetõttu ei saa eeldada tegelikku või võimalikku mõju ühendusesisesele kaubandusele. Üks abisaaja (64) lisas, et vahetustehingud ei vii riigisisese tootmise hoogustumiseni, piirates seega teiste liikmesriikide ettevõtjate võimalusi importida tooteid kohalikule turule. |
| --- | --- |

(71)

Lõpuks, mis puudutab küsimust, kas vahetustehingud kahjustavad konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, vastas enamik abisaajatest, (63) et nad ei tegutse kinnisvaraarenduse ega turismi sektoris ja/või ei ole astunud samme reisikorraldaja litsentsi saamiseks. Nad kinnitasid, et ei ole kasutanud vahetuse tulemusena omandatud maad pärast omandamist puidu tootmiseks ega müünud puitu Bulgaarias või teistes liikmesriikides. Nad väidavad, et seetõttu ei saa eeldada tegelikku või võimalikku mõju ühendusesisesele kaubandusele. Üks abisaaja (64) lisas, et vahetustehingud ei vii riigisisese tootmise hoogustumiseni, piirates seega teiste liikmesriikide ettevõtjate võimalusi importida tooteid kohalikule turule.

| (72) | Teised abisaajad (65) väitsid, et kuna vahetustehingud ei hõlma riigi ressursside üleandmist ja ei anna neile majanduslikku eelist, ei saa asuda seisukohale, et need mõjutavad turu tasakaalu ja majanduslikke tingimusi, milles ettevõtted tegutsevad, st materiaalse põhivara omandamiseks on vaja alginvesteeringut. Teiste liikmesriikide ettevõtjad saavad seega turule siseneda ja seal tegutseda võrdväärsetel tingimustel, nii et ei saa öelda, et vaidlustatud vahetustehingud on kahjustanud liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(72)

Teised abisaajad (65) väitsid, et kuna vahetustehingud ei hõlma riigi ressursside üleandmist ja ei anna neile majanduslikku eelist, ei saa asuda seisukohale, et need mõjutavad turu tasakaalu ja majanduslikke tingimusi, milles ettevõtted tegutsevad, st materiaalse põhivara omandamiseks on vaja alginvesteeringut. Teiste liikmesriikide ettevõtjad saavad seega turule siseneda ja seal tegutseda võrdväärsetel tingimustel, nii et ei saa öelda, et vaidlustatud vahetustehingud on kahjustanud liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (73) | Lõpuks selgitas üks abisaaja, (66) et metsamaa, mille ta riigilt omandas, ei sobi metsastamiseks. Ta on ka seisukohal, et tema vara oli kvaliteetsem kui see, mille ta sai riigilt, ja et tehing ei sisalda riigiabi. Lõpuks märkis ta, et omandatud maad kasutatakse mesilaste rändpidamiseks ja suvel karjamaana. |
| --- | --- |

(73)

Lõpuks selgitas üks abisaaja, (66) et metsamaa, mille ta riigilt omandas, ei sobi metsastamiseks. Ta on ka seisukohal, et tema vara oli kvaliteetsem kui see, mille ta sai riigilt, ja et tehing ei sisalda riigiabi. Lõpuks märkis ta, et omandatud maad kasutatakse mesilaste rändpidamiseks ja suvel karjamaana.

4.2.3.   Võimaliku abi kokkusobivus

| (74) | Komisjon palus huvitatud isikutel esitada mis tahes kättesaadavad tõendid, mis võimaldaksid uurida vaidlustatud vahetustehingute kokkusobivust siseturuga, kuid ükski abisaajatest seda ei teinud. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon palus huvitatud isikutel esitada mis tahes kättesaadavad tõendid, mis võimaldaksid uurida vaidlustatud vahetustehingute kokkusobivust siseturuga, kuid ükski abisaajatest seda ei teinud.

5.   BULGAARIA VABARIIGI MÄRKUSED

5.1.   BULGAARIA MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

| (75) | Bulgaaria ametiasutused on seisukohal, et vaidlustatud vahetustehingud ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(75)

Bulgaaria ametiasutused on seisukohal, et vaidlustatud vahetustehingud ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (76) | Seoses väidetava olemusliku seosega vahetustehingute ja vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmise vahel märkisid Bulgaaria ametiasutused, et metsaseaduse artikli 15 punkt b võimaldab taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist olenemata sellest, mil viisil maa omandati, kas vahetamise või müügitehingu kaudu või muul viisil. Seda teoreetilist võimalust ei tuleks siiski mõista ametiasutuste ja vahetustehingu pooleks oleva eraõigusliku isiku vahelise kindla eelneva kokkuleppena maa sihtotstarbe hilisema muutmise kohta. |
| --- | --- |

(76)

Seoses väidetava olemusliku seosega vahetustehingute ja vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmise vahel märkisid Bulgaaria ametiasutused, et metsaseaduse artikli 15 punkt b võimaldab taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist olenemata sellest, mil viisil maa omandati, kas vahetamise või müügitehingu kaudu või muul viisil. Seda teoreetilist võimalust ei tuleks siiski mõista ametiasutuste ja vahetustehingu pooleks oleva eraõigusliku isiku vahelise kindla eelneva kokkuleppena maa sihtotstarbe hilisema muutmise kohta.

| (77) | Bulgaaria ametiasutused esitasid tõendid, et seoses ajavahemikul 2007–2009 aset leidnud 132 vahetustehinguga esitati 24 taotlust vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmiseks, millest ainult 15 juhul (st 11,4 % kõikidest vahetustehingutest) tehti positiivne haldusotsus, mis andis taotletud muutmiseks loa. |
| --- | --- |

(77)

Bulgaaria ametiasutused esitasid tõendid, et seoses ajavahemikul 2007–2009 aset leidnud 132 vahetustehinguga esitati 24 taotlust vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmiseks, millest ainult 15 juhul (st 11,4 % kõikidest vahetustehingutest) tehti positiivne haldusotsus, mis andis taotletud muutmiseks loa.

| (78) | Bulgaaria ametiasutused märgivad ka, et vahetustehingutel ja maa sihtotstarbe muutmisel on erinevad eesmärgid. Vahetustehingute eesmärk on saavutada Bulgaaria metsade konsolideerimine ja säilitamine, et tagada nende jätkusuutlik areng ja taastootmine ühiskonna kui terviku hüvanguks, kuid maa sihtotstarbe muutmise eesmärk on saavutada sihid, mis on kehtestatud ruumilise planeerimise seaduses, milles on toodud eeskirjad maa liitmiseks linnastutega, kus ehitamine on lubatud kooskõlas üldsuse vajaduste ja huvidega, mis on seotud jätkusuutliku arengu ning kodanike jaoks nõuetekohaste elu-, töö- ja puhketingimuste loomisega. Vahetustehingud sõltuvad põllumajandus- ja toiduministri otsustest, samas kui maa sihtotstarbe muutmine sõltub ruumilise arengu erinevate pädevate asutuste, nimelt regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministri, piirkonna juhi või vallavolikogude poolsest kava heakskiitmisest. Võttes arvesse, et õigus taotleda maa sihtotstarbe muutmist ei tulene otseselt metsaseadusest, vaid eeldab teistes seadustes sätestatud tingimuste täitmist, on Bulgaaria ametiasutused seisukohal, et maa sihtotstarbe muutmise hüpoteetiline võimalus ei tähenda, et taoline muutmine on vahetustehingutega olemuslikult seotud. |
| --- | --- |

(78)

Bulgaaria ametiasutused märgivad ka, et vahetustehingutel ja maa sihtotstarbe muutmisel on erinevad eesmärgid. Vahetustehingute eesmärk on saavutada Bulgaaria metsade konsolideerimine ja säilitamine, et tagada nende jätkusuutlik areng ja taastootmine ühiskonna kui terviku hüvanguks, kuid maa sihtotstarbe muutmise eesmärk on saavutada sihid, mis on kehtestatud ruumilise planeerimise seaduses, milles on toodud eeskirjad maa liitmiseks linnastutega, kus ehitamine on lubatud kooskõlas üldsuse vajaduste ja huvidega, mis on seotud jätkusuutliku arengu ning kodanike jaoks nõuetekohaste elu-, töö- ja puhketingimuste loomisega. Vahetustehingud sõltuvad põllumajandus- ja toiduministri otsustest, samas kui maa sihtotstarbe muutmine sõltub ruumilise arengu erinevate pädevate asutuste, nimelt regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministri, piirkonna juhi või vallavolikogude poolsest kava heakskiitmisest. Võttes arvesse, et õigus taotleda maa sihtotstarbe muutmist ei tulene otseselt metsaseadusest, vaid eeldab teistes seadustes sätestatud tingimuste täitmist, on Bulgaaria ametiasutused seisukohal, et maa sihtotstarbe muutmise hüpoteetiline võimalus ei tähenda, et taoline muutmine on vahetustehingutega olemuslikult seotud.

| (79) | Seoses küsimusega, kas vahetatud maa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks selle maa hinna kindlaksmääramisel arvesse võtta, kordasid Bulgaaria ametiasutused oma seisukohta, et vahetustehingu väärtuseks määratud hinna ja maa kasutuse hilisema muutmise vahel puudub otsene seos. Ametiasutused esitasid ulatusliku kirjelduse menetluse kohta, mida tuleb vahetustehingu hindade (alushinna määruse endise artikli 20 lõige 5 ja artikkel 21) ja maa sihtotstarbe muutmise eest tasutavate lõivude määramisel järgida. Ametiasutused märgivad samuti, et eraomanikud võivad taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist sellele vaatamata, kuidas nad maa omandasid, nii et kõik investorid saavad kasutada samu eeliseid, olenemata sellest, kas nad omandasid metsamaa riigilt või eraõigusliku isikuga sõlmitud reaalturuväärtusega tehingu kaudu, nii et maa sihtotstarbe muutmiseks tasutavaid lõivusid tuleks käsitada abisaajate suhtes mitteselektiivsetena. |
| --- | --- |

(79)

Seoses küsimusega, kas vahetatud maa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks selle maa hinna kindlaksmääramisel arvesse võtta, kordasid Bulgaaria ametiasutused oma seisukohta, et vahetustehingu väärtuseks määratud hinna ja maa kasutuse hilisema muutmise vahel puudub otsene seos. Ametiasutused esitasid ulatusliku kirjelduse menetluse kohta, mida tuleb vahetustehingu hindade (alushinna määruse endise artikli 20 lõige 5 ja artikkel 21) ja maa sihtotstarbe muutmise eest tasutavate lõivude määramisel järgida. Ametiasutused märgivad samuti, et eraomanikud võivad taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist sellele vaatamata, kuidas nad maa omandasid, nii et kõik investorid saavad kasutada samu eeliseid, olenemata sellest, kas nad omandasid metsamaa riigilt või eraõigusliku isikuga sõlmitud reaalturuväärtusega tehingu kaudu, nii et maa sihtotstarbe muutmiseks tasutavaid lõivusid tuleks käsitada abisaajate suhtes mitteselektiivsetena.

| (80) | Seoses komisjoni kahtlustega, kas halduslikult kehtestatud hindade arvutamise metoodika kajastab turuhindu õigesti, märgivad Bulgaaria ametiasutused esiteks, et halduslikult kehtestatud hinnad määratakse alushinna määruse alusel ja et selle määruse kavandamisel võeti eeskujuks metsamaa haldusliku hinna kujundamine teistes liikmesriikides, eelkõige Saksamaal. Eraomandis ja riigi omandis olevate metsade väärtust hindasid sõltumatud eksperdid ühe ja sama kriteeriumide kogumi alusel. |
| --- | --- |

(80)

Seoses komisjoni kahtlustega, kas halduslikult kehtestatud hindade arvutamise metoodika kajastab turuhindu õigesti, märgivad Bulgaaria ametiasutused esiteks, et halduslikult kehtestatud hinnad määratakse alushinna määruse alusel ja et selle määruse kavandamisel võeti eeskujuks metsamaa haldusliku hinna kujundamine teistes liikmesriikides, eelkõige Saksamaal. Eraomandis ja riigi omandis olevate metsade väärtust hindasid sõltumatud eksperdid ühe ja sama kriteeriumide kogumi alusel.

| (81) | Teiseks esitasid Bulgaaria ametiasutused andmed kõikide tehingute kohta, (67) kaasa arvatud eraomandis olevate metsade müük ja ost, mis toimus ajavahemikul 2007–2009 (68). Eraomandis olevate kinnistute keskmiste hindade kohta esitatud teave (st turuhinnad) sisaldab usaldusväärsete turuandmete kokkuvõtet kooskõlas alushinna määruse lisasätete punktis 34 ette nähtud nõudega. Kui samas piirkonnas sooritatud tehingute kohta teave puudub, on esitatud andmed nende tehingute kohta, mis toimusid läheduses asuvates piirkondades ja hõlmasid asukoha ja taimeliikide osas sarnaseid metsi. Bulgaaria ametiasutuste väitel on võimalik kõnealuste andmete alusel näidata, et enamikul juhtudel oli vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hind üldjuhul kõrgem kui reaalturuväärtusega tehingutes saavutatud turuhinnad (69). Selles osas peavad Bulgaaria ametiasutused kaebuse esitaja tõendeid küsitavaks. Ühelt poolt on kaebuse esitajate näidatud hinnad nimelt hinnad, mille eest maad müügiks pakuti ja mitte tingimata tegelikult saadud hinnad või hinnad maatükkide eest, mille sihtotstarvet oli juba muudetud ja mille eest oli lõiv tasutud. Teiselt poolt ei ole kaebuse esitaja näidatud turuhind alati usaldusväärne, kuna paljudel juhtudel saadi see ainult üheainsa eraõigusliku tehingu tulemusena. |
| --- | --- |

(81)

Teiseks esitasid Bulgaaria ametiasutused andmed kõikide tehingute kohta, (67) kaasa arvatud eraomandis olevate metsade müük ja ost, mis toimus ajavahemikul 2007–2009 (68). Eraomandis olevate kinnistute keskmiste hindade kohta esitatud teave (st turuhinnad) sisaldab usaldusväärsete turuandmete kokkuvõtet kooskõlas alushinna määruse lisasätete punktis 34 ette nähtud nõudega. Kui samas piirkonnas sooritatud tehingute kohta teave puudub, on esitatud andmed nende tehingute kohta, mis toimusid läheduses asuvates piirkondades ja hõlmasid asukoha ja taimeliikide osas sarnaseid metsi. Bulgaaria ametiasutuste väitel on võimalik kõnealuste andmete alusel näidata, et enamikul juhtudel oli vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hind üldjuhul kõrgem kui reaalturuväärtusega tehingutes saavutatud turuhinnad (69). Selles osas peavad Bulgaaria ametiasutused kaebuse esitaja tõendeid küsitavaks. Ühelt poolt on kaebuse esitajate näidatud hinnad nimelt hinnad, mille eest maad müügiks pakuti ja mitte tingimata tegelikult saadud hinnad või hinnad maatükkide eest, mille sihtotstarvet oli juba muudetud ja mille eest oli lõiv tasutud. Teiselt poolt ei ole kaebuse esitaja näidatud turuhind alati usaldusväärne, kuna paljudel juhtudel saadi see ainult üheainsa eraõigusliku tehingu tulemusena.

| (82) | Kolmandaks kordasid Bulgaaria ametiasutused, et riik ei katnud vahet, mille võrra riigi omandatud eraomandis olnud metsamaa halduslikult kehtestatud hind oli kõrgem riigimaa halduslikult kehtestatud kogumaksumusest, ja et vahetustehinguid tehti ainult juhul, kui saadud eraomandis olnud metsamaatüki väärtus oli kõrgem või võrdne riigi omandis olnud maatüki väärtusega, mille vastu see vahetati. Lisaks pidi eraõiguslik isik tasuma üldkulud summas 2 % kinnistu väärtusest. |
| --- | --- |

(82)

Kolmandaks kordasid Bulgaaria ametiasutused, et riik ei katnud vahet, mille võrra riigi omandatud eraomandis olnud metsamaa halduslikult kehtestatud hind oli kõrgem riigimaa halduslikult kehtestatud kogumaksumusest, ja et vahetustehinguid tehti ainult juhul, kui saadud eraomandis olnud metsamaatüki väärtus oli kõrgem või võrdne riigi omandis olnud maatüki väärtusega, mille vastu see vahetati. Lisaks pidi eraõiguslik isik tasuma üldkulud summas 2 % kinnistu väärtusest.

| (83) | Lõpuks juhivad Bulgaaria ametiasutused tähelepanu sellele, et alates esialgsest jõustamisest on alushinna määrust kolmel korral muudetud – aastatel 2004, 2005 ja 2007. Määruse 2005. aasta muudatus on sundvõõrandatud metsade ja metsamaa tagastamise kaugelejõudnud etappi silmas pidades eriti märkimisväärne, kuna see tähendas, et erametsad olid turul juba kättesaadavad ja nende järele oli nõudlus. Selle muudatuse eesmärk oli esmajoones maa hindamise metoodika muutmine. Samuti suurendati linnastumise eest kaitstud piirkondade koefitsiente ja võeti kasutusele mitmed uued kategooriad, millega kehtestati maa hindade juurdekasv sõltuvalt asula kategooriast. |
| --- | --- |

(83)

Lõpuks juhivad Bulgaaria ametiasutused tähelepanu sellele, et alates esialgsest jõustamisest on alushinna määrust kolmel korral muudetud – aastatel 2004, 2005 ja 2007. Määruse 2005. aasta muudatus on sundvõõrandatud metsade ja metsamaa tagastamise kaugelejõudnud etappi silmas pidades eriti märkimisväärne, kuna see tähendas, et erametsad olid turul juba kättesaadavad ja nende järele oli nõudlus. Selle muudatuse eesmärk oli esmajoones maa hindamise metoodika muutmine. Samuti suurendati linnastumise eest kaitstud piirkondade koefitsiente ja võeti kasutusele mitmed uued kategooriad, millega kehtestati maa hindade juurdekasv sõltuvalt asula kategooriast.

| (84) | Pärast Bulgaaria liitumist liiduga 1. jaanuaril 2007 ajakohastati täies ulatuses määruses sisalduvad koefitsiendid, kaasa arvatud need, mis olid seotud linnastumise eest kaitstud piirkondadega ja niinimetatud tururegulaatori koefitsiendid, mis sõltuvad maa kategooriast. Muudeti alushinna määruse artikli 20 lõiget 5, suurendades riigi omandis oleva maa vahetushinda 50 % võrra tururegulaatori koefitsiendi väärtusest. Veel võeti kasutusele lisatasu, mis lisatakse maa väärtusele vastavalt erinevatele asulate kategooriatele. |
| --- | --- |

(84)

Pärast Bulgaaria liitumist liiduga 1. jaanuaril 2007 ajakohastati täies ulatuses määruses sisalduvad koefitsiendid, kaasa arvatud need, mis olid seotud linnastumise eest kaitstud piirkondadega ja niinimetatud tururegulaatori koefitsiendid, mis sõltuvad maa kategooriast. Muudeti alushinna määruse artikli 20 lõiget 5, suurendades riigi omandis oleva maa vahetushinda 50 % võrra tururegulaatori koefitsiendi väärtusest. Veel võeti kasutusele lisatasu, mis lisatakse maa väärtusele vastavalt erinevatele asulate kategooriatele.

| (85) | Bulgaaria ametiasutuste väitel näitavad kõnealused alushinna määruse muudatused, et kuigi arenenud riigisisene metsamaa turg puudus ja ees ootas Bulgaaria liitumine liiduga, üritasid ametiasutused määruses kehtestatud hindamismehhanismi ajakohastada, tagades selle põhinemise usaldusväärsetel turuandmetel. Bulgaaria liiduga liitumise kuupäeval ei oleks alushinna määruse alusel arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad olnud seega kõnealuste maatükkide turuhindadest madalamad. |
| --- | --- |

(85)

Bulgaaria ametiasutuste väitel näitavad kõnealused alushinna määruse muudatused, et kuigi arenenud riigisisene metsamaa turg puudus ja ees ootas Bulgaaria liitumine liiduga, üritasid ametiasutused määruses kehtestatud hindamismehhanismi ajakohastada, tagades selle põhinemise usaldusväärsetel turuandmetel. Bulgaaria liiduga liitumise kuupäeval ei oleks alushinna määruse alusel arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad olnud seega kõnealuste maatükkide turuhindadest madalamad.

| (86) | Seoses komisjoni kahtlusega, kas vahetustehingud võivad kahjustada konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, juhivad Bulgaaria ametiasutused esiteks tähelepanu sellele, et vaidlustatud vahetustehingutes osalenud eraõiguslikest isikutest olid 81 ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ülejäänud 51 eraõiguslikku isikut olid füüsilised isikud, kes ei tegele kaupade ega teenuste pakkumisega. Bulgaaria rõhutab selles kontekstis, et riiklik metsaamet ega tema järglane metsanduse täitevamet ei ole saanud füüsilistelt isikutelt, kes vaatlusalusel ajavahemikul vahetustehinguid tegid, taotlusi metsa langetamiseks või eksportimiseks. |
| --- | --- |

(86)

Seoses komisjoni kahtlusega, kas vahetustehingud võivad kahjustada konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, juhivad Bulgaaria ametiasutused esiteks tähelepanu sellele, et vaidlustatud vahetustehingutes osalenud eraõiguslikest isikutest olid 81 ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ülejäänud 51 eraõiguslikku isikut olid füüsilised isikud, kes ei tegele kaupade ega teenuste pakkumisega. Bulgaaria rõhutab selles kontekstis, et riiklik metsaamet ega tema järglane metsanduse täitevamet ei ole saanud füüsilistelt isikutelt, kes vaatlusalusel ajavahemikul vahetustehinguid tegid, taotlusi metsa langetamiseks või eksportimiseks.

| (87) | Teiseks väidavad Bulgaaria ametiasutused, et vahetustehingud ei saa mõjutada liidusisest kaubandust, kuna abi saanud ettevõtted tegelevad valdkondadega, mis ei hõlma toodete või teenuste importi ega eksporti. Bulgaaria ametiasutused täiendasid teavet, mis oli vaatlusalusel ajavahemikul toodetud ja liitu eksporditud puidu koguste kohta juba esitatud, ning esitasid dokumendi, mis näitas, et mitte ükski eraõiguslikest isikutest, kes vaidlustatud vahetustehingute raames riigi omandis oleva metsamaa omandas, ei tootnud ega müünud riiklikul turul ega eksportinud puitu Bulgaaria Vabariigist. |
| --- | --- |

(87)

Teiseks väidavad Bulgaaria ametiasutused, et vahetustehingud ei saa mõjutada liidusisest kaubandust, kuna abi saanud ettevõtted tegelevad valdkondadega, mis ei hõlma toodete või teenuste importi ega eksporti. Bulgaaria ametiasutused täiendasid teavet, mis oli vaatlusalusel ajavahemikul toodetud ja liitu eksporditud puidu koguste kohta juba esitatud, ning esitasid dokumendi, mis näitas, et mitte ükski eraõiguslikest isikutest, kes vaidlustatud vahetustehingute raames riigi omandis oleva metsamaa omandas, ei tootnud ega müünud riiklikul turul ega eksportinud puitu Bulgaaria Vabariigist.

| (88) | Kolmandaks väidavad Bulgaaria ametiasutused, et turismisektori suhtes (nt tegutsemine reisikorraldaja, reisibüroo, hotelliomanikuna ja turismi kõrvalteenuste osutajana) kehtivad Bulgaaria turismiseaduses sätestatud eeskirjad. Nimetatud seadus nõuab ettevõtjate halduskorras registreerimist majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peetavas registris. Hotellide haldamisega tegelevate isikute suhtes kehtib samuti nõue registreeruda asjaomases registris vastavalt turismiseaduse artiklile 58. Seetõttu saab turismisektoris tegutsevate ettevõtjatena käsitada ainult äriühinguid, mis on kantud vastavatesse majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peetavatesse avalikesse registritesse. Asjaomaste registrite kontrollimine näitas, et ainult üks vaidlustatud vahetustehingute tulemusena riigi omandis olnud metsamaa omandanud ettevõtetest – Kapsi Tours OOD – on registreeritud reisikorraldajana turismiseaduse tähenduses. |
| --- | --- |

(88)

Kolmandaks väidavad Bulgaaria ametiasutused, et turismisektori suhtes (nt tegutsemine reisikorraldaja, reisibüroo, hotelliomanikuna ja turismi kõrvalteenuste osutajana) kehtivad Bulgaaria turismiseaduses sätestatud eeskirjad. Nimetatud seadus nõuab ettevõtjate halduskorras registreerimist majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peetavas registris. Hotellide haldamisega tegelevate isikute suhtes kehtib samuti nõue registreeruda asjaomases registris vastavalt turismiseaduse artiklile 58. Seetõttu saab turismisektoris tegutsevate ettevõtjatena käsitada ainult äriühinguid, mis on kantud vastavatesse majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peetavatesse avalikesse registritesse. Asjaomaste registrite kontrollimine näitas, et ainult üks vaidlustatud vahetustehingute tulemusena riigi omandis olnud metsamaa omandanud ettevõtetest – Kapsi Tours OOD – on registreeritud reisikorraldajana turismiseaduse tähenduses.

| (89) | Neljandaks selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et vastavalt asjaomasele seadusele, nimelt ehituskoja seadusele, (70) tuleb Bulgaarias kinnisvaraarendusettevõtjana äritegevusega tegelemine samuti registreerida Bulgaaria Ehituskoja peetavas ehitajate kutsetegevuse keskregistris. Bulgaaria ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et ainult kolm riigiga vahetustehinguid teinud ettevõtjatest olid registreeritud ehitusettevõtjatena ja võisid olla mingil viisil seaduse mõistes ehitustegevusega hõivatud. |
| --- | --- |

(89)

Neljandaks selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et vastavalt asjaomasele seadusele, nimelt ehituskoja seadusele, (70) tuleb Bulgaarias kinnisvaraarendusettevõtjana äritegevusega tegelemine samuti registreerida Bulgaaria Ehituskoja peetavas ehitajate kutsetegevuse keskregistris. Bulgaaria ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et ainult kolm riigiga vahetustehinguid teinud ettevõtjatest olid registreeritud ehitusettevõtjatena ja võisid olla mingil viisil seaduse mõistes ehitustegevusega hõivatud.

| (90) | Bulgaaria ametiasutused väitsid, et enamik ettevõtjatest, kes vaidlustatud vahetustehingutest võisid kasu saada, ei tegutsenud ehitus- ja turismisektoris. Seega ei saa nende arvates öelda, et kõnealused tehingud kahjustasid konkurentsi asjaomastel turgudel, mis ei kuulu metsandussektori alla. |
| --- | --- |

(90)

Bulgaaria ametiasutused väitsid, et enamik ettevõtjatest, kes vaidlustatud vahetustehingutest võisid kasu saada, ei tegutsenud ehitus- ja turismisektoris. Seega ei saa nende arvates öelda, et kõnealused tehingud kahjustasid konkurentsi asjaomastel turgudel, mis ei kuulu metsandussektori alla.

5.2.   BULGAARIA MÄRKUSED KAEBUSE ESITAJA TÄHELEPANEKUTE KOHTA

| (91) | Bulgaaria ametiasutused jagavad kaebuse esitaja arvamust, et riigi ja kohalike omavalitsuste vahelised metsamaa vahetustehingud ei sisaldanud riigiabi. Nad väidavad vastupidi, et kaebuse esitaja väide, nagu tegutseks enamik abisaajatest ehitus- või turismisektoris, on ebaõige samadel põhjustel, mida eelmises punktis selgitati. |
| --- | --- |

(91)

Bulgaaria ametiasutused jagavad kaebuse esitaja arvamust, et riigi ja kohalike omavalitsuste vahelised metsamaa vahetustehingud ei sisaldanud riigiabi. Nad väidavad vastupidi, et kaebuse esitaja väide, nagu tegutseks enamik abisaajatest ehitus- või turismisektoris, on ebaõige samadel põhjustel, mida eelmises punktis selgitati.

| (92) | Bulgaaria ametiasutused ei nõustu ka viisiga, kuidas kaebuse esitaja metsamaa turuhinnad kindlaks määras, võrreldes metsamaa turuhindu eri aastatel (nt mõned aastad enne seda, kui metsad vahetati) ja vaidlustavad kaebuse esitaja väite, et teatavatel juhtudel esitasid vahetatud metsamaa omanikud maa laenude saamiseks tagatisena, kuna see ei oleks kooskõlas kaebuse esitaja tsiteeritud Bulgaaria õiguse sätete ja riigivara seadusega. Kaebuse esitaja esitatud andmed sisaldavad märkimisväärseid vigu ja ei ole vastavuses olemasolevate vararegistrite ja vahetustehingute dokumentidega. Kaebuse esitaja esitatud andmed on ebaõiged ka seoses riigi omandis olnud metsamaaga, mis omandati vahetustehingute tulemusena ja esitati seejärel laenude tagatiseks. Bulgaaria ametiasutused selgitavad, et Bulgaaria pangad nõuavad lisaks kinnisvarale igal juhul tagatiseks muud likviidset vara, et tagada laenu tagasimaksmine. Ametiasutuste väitel oleks seetõttu ebaõige jagada antud laenu summa hüpoteegi tagatiseks oleva maa ruutmeetritega, et määrata kindlaks ruutmeetri hind. Ametiasutused esitavad ka Esimese Investeerimispanga arvamuse laenude andmise mehhanismide ning laenuvõtjate poolt tagatiseks esitatud metsade ja metsakinnistute hindamise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(92)

Bulgaaria ametiasutused ei nõustu ka viisiga, kuidas kaebuse esitaja metsamaa turuhinnad kindlaks määras, võrreldes metsamaa turuhindu eri aastatel (nt mõned aastad enne seda, kui metsad vahetati) ja vaidlustavad kaebuse esitaja väite, et teatavatel juhtudel esitasid vahetatud metsamaa omanikud maa laenude saamiseks tagatisena, kuna see ei oleks kooskõlas kaebuse esitaja tsiteeritud Bulgaaria õiguse sätete ja riigivara seadusega. Kaebuse esitaja esitatud andmed sisaldavad märkimisväärseid vigu ja ei ole vastavuses olemasolevate vararegistrite ja vahetustehingute dokumentidega. Kaebuse esitaja esitatud andmed on ebaõiged ka seoses riigi omandis olnud metsamaaga, mis omandati vahetustehingute tulemusena ja esitati seejärel laenude tagatiseks. Bulgaaria ametiasutused selgitavad, et Bulgaaria pangad nõuavad lisaks kinnisvarale igal juhul tagatiseks muud likviidset vara, et tagada laenu tagasimaksmine. Ametiasutuste väitel oleks seetõttu ebaõige jagada antud laenu summa hüpoteegi tagatiseks oleva maa ruutmeetritega, et määrata kindlaks ruutmeetri hind. Ametiasutused esitavad ka Esimese Investeerimispanga arvamuse laenude andmise mehhanismide ning laenuvõtjate poolt tagatiseks esitatud metsade ja metsakinnistute hindamise meetodite kohta.

| (93) | Bulgaaria ametiasutused ei nõustu ka kaebuse esitaja väitega, et kohalike omavalitsuste asutustel ei olnud muud valikut kui kinnitada ruumilise arengu detailplaneeringud selle maa kohta, mille sihtotstarvet oli muudetud. Ametiasutuste väitel põhineb maa sihtotstarbe mis tahes muutmine õiguslikult jõustatud ruumilise arengu detailplaneeringutel, mida on avalikult arutatud ja millega on muudetud asustatud piirkondade suhtes kehtivaid ruumilise arengu üldplaneeringuid. Kõnealuste haldusmenetluste suhtes ei saa rakendada kaalutlusõigust põllumajandus- ja toiduminister, kes väljastab isikutele, kes muutmist nõuavad, konkreetseid haldusteatisi maa tsoneeringu muutmiseks ainult pärast seda, kui asjaomane ruumilise arengu detailplaneering on jõustunud. |
| --- | --- |

(93)

Bulgaaria ametiasutused ei nõustu ka kaebuse esitaja väitega, et kohalike omavalitsuste asutustel ei olnud muud valikut kui kinnitada ruumilise arengu detailplaneeringud selle maa kohta, mille sihtotstarvet oli muudetud. Ametiasutuste väitel põhineb maa sihtotstarbe mis tahes muutmine õiguslikult jõustatud ruumilise arengu detailplaneeringutel, mida on avalikult arutatud ja millega on muudetud asustatud piirkondade suhtes kehtivaid ruumilise arengu üldplaneeringuid. Kõnealuste haldusmenetluste suhtes ei saa rakendada kaalutlusõigust põllumajandus- ja toiduminister, kes väljastab isikutele, kes muutmist nõuavad, konkreetseid haldusteatisi maa tsoneeringu muutmiseks ainult pärast seda, kui asjaomane ruumilise arengu detailplaneering on jõustunud.

| (94) | Ametiasutused lükkavad ümber väite, et paljud vahetustehingutes osalenud isikud kavatsesid omandatud metsamaatüki sihtotstarvet muuta. Bulgaaria metsaseaduse kohaselt võib muutmise teostada ainult nii, et täidetakse taotlus vastavalt (kehtetuks tunnistatud) metsaseaduse artikli 14 lõikes c osutatud menetlusele. Igasugune muu kavatsus, mida väljendatakse massimeedias avaldamise teel või muul viisil kui seaduses ette nähtud menetlus, oleks mitteasjakohane ja meelevaldne. |
| --- | --- |

(94)

Ametiasutused lükkavad ümber väite, et paljud vahetustehingutes osalenud isikud kavatsesid omandatud metsamaatüki sihtotstarvet muuta. Bulgaaria metsaseaduse kohaselt võib muutmise teostada ainult nii, et täidetakse taotlus vastavalt (kehtetuks tunnistatud) metsaseaduse artikli 14 lõikes c osutatud menetlusele. Igasugune muu kavatsus, mida väljendatakse massimeedias avaldamise teel või muul viisil kui seaduses ette nähtud menetlus, oleks mitteasjakohane ja meelevaldne.

| (95) | Ametiasutused ei nõustu ka kaebuse esitaja väitega, et metsamaa hindade halduslikul teel kindlaksmääramine ei kajasta majanduse dünaamilist arengut. Ametiasutused on seisukohal, et hindade kindlaksmääramine alushinna määrust kasutades on piisav. Samuti ei ole tõsi, et määrust ei ole ajakohastatud, kuna 2007. aastal võeti kasutusele uued koefitsiendid, nii et juba teostatud vahetustehingute kaudu ei antud ettevõtjatele majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(95)

Ametiasutused ei nõustu ka kaebuse esitaja väitega, et metsamaa hindade halduslikul teel kindlaksmääramine ei kajasta majanduse dünaamilist arengut. Ametiasutused on seisukohal, et hindade kindlaksmääramine alushinna määrust kasutades on piisav. Samuti ei ole tõsi, et määrust ei ole ajakohastatud, kuna 2007. aastal võeti kasutusele uued koefitsiendid, nii et juba teostatud vahetustehingute kaudu ei antud ettevõtjatele majanduslikku eelist.

| (96) | Ametiasutused vaidlevad vastu kaebuse esitaja väitele, et hindajad on erapoolikud. Ametiasutuste väitel on hindajad kohtueksperdid, kelle ausust ei saa kahtluse alla seada. Kui nad hindaksid metsamaad eraõiguslikule isikule soodsalt ja mitte kooskõlas alushinna määrusega, ei aktsepteeriks ametiasutused sellist vahetustehingu eesmärgil antud hinnangut. |
| --- | --- |

(96)

Ametiasutused vaidlevad vastu kaebuse esitaja väitele, et hindajad on erapoolikud. Ametiasutuste väitel on hindajad kohtueksperdid, kelle ausust ei saa kahtluse alla seada. Kui nad hindaksid metsamaad eraõiguslikule isikule soodsalt ja mitte kooskõlas alushinna määrusega, ei aktsepteeriks ametiasutused sellist vahetustehingu eesmärgil antud hinnangut.

| (97) | Seoses kaebuse esitaja väitega, et ametlik statistika, ametiasutuste esitatud andmed tehingute väärtuste/hindade kohta ei ole õiged, märgivad ametiasutused, et maksudest kõrvalehoidumine tehingu tegeliku hinna varjamise kaudu kujutab endast vastavalt Bulgaaria karistusseadustikule kuritegu. |
| --- | --- |

(97)

Seoses kaebuse esitaja väitega, et ametlik statistika, ametiasutuste esitatud andmed tehingute väärtuste/hindade kohta ei ole õiged, märgivad ametiasutused, et maksudest kõrvalehoidumine tehingu tegeliku hinna varjamise kaudu kujutab endast vastavalt Bulgaaria karistusseadustikule kuritegu.

| (98) | Ametiasutused lükkavad ümber kaebuse esitaja väite, et süüdistuse esitamine metsanduse täitevameti endisele juhile on tõend riigiabi olemasolu kohta vahetustehingutes. Ametiasutuste väitel ei olnud riigi omandis oleva metsamaa vahetamise menetlustes osalenud ametnike vastu algatatud menetlused seotud riigiabi olemasolu hindamisega vaidlustatud tehingutes. |
| --- | --- |

(98)

Ametiasutused lükkavad ümber kaebuse esitaja väite, et süüdistuse esitamine metsanduse täitevameti endisele juhile on tõend riigiabi olemasolu kohta vahetustehingutes. Ametiasutuste väitel ei olnud riigi omandis oleva metsamaa vahetamise menetlustes osalenud ametnike vastu algatatud menetlused seotud riigiabi olemasolu hindamisega vaidlustatud tehingutes.

5.3.   BULGAARIA MÄRKUSED MUUDE KOLMANDATE ISIKUTE ESITATUD TÄHELEPANEKUTE KOHTA

5.3.1.   Bulgaaria 29. septembri 2011 märkused

| (99) | 29. septembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused All Seas esitatud märkustele algatamisotsuse kohta. |
| --- | --- |

(99)

29. septembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused All Seas esitatud märkustele algatamisotsuse kohta.

| (100) | All Seas on vahetanud kokku 157,4 ha eraomandis olnud metsamaatükke Teteveni ja Gabrovo omavalitsusüksustes riigi omandis olnud metsamaatükkide vastu, mis paiknevad Baltšiki omavalitsusüksuses ja mille kogupindala on ligikaudu 57,9 ha (71). All Seas maksis sellega seoses Bulgaaria riigile ka 138 781 Bulgaaria leevi üldkulusid. |
| --- | --- |

(100)

All Seas on vahetanud kokku 157,4 ha eraomandis olnud metsamaatükke Teteveni ja Gabrovo omavalitsusüksustes riigi omandis olnud metsamaatükkide vastu, mis paiknevad Baltšiki omavalitsusüksuses ja mille kogupindala on ligikaudu 57,9 ha (71). All Seas maksis sellega seoses Bulgaaria riigile ka 138 781 Bulgaaria leevi üldkulusid.

| (101) | Riigi omandis olevate metsamaatükkide väärtuse aluseks võeti halduslikult kehtestatud hind 11,99 Bulgaaria leevi / m2. Bulgaaria ametiasutuste käsutuses oleva teabe põhjal oli keskmine turuhind (kaubanduslikel alustel metsamaatükke ostvate ja müüvate eraõiguslike isikute vahel kokkulepitud hind samas või lähedal asuvas piirkonnas sama kohaliku omavalitsuse piires) vaatlusalusel ajavahemikul 4,16 Bulgaaria leevi / m2. All Seas ja Bulgaaria riigi vaheline vahetustehing teostati seega tasu eest ja ei toonud kaasa majanduslikku eelist aluslepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(101)

Riigi omandis olevate metsamaatükkide väärtuse aluseks võeti halduslikult kehtestatud hind 11,99 Bulgaaria leevi / m2. Bulgaaria ametiasutuste käsutuses oleva teabe põhjal oli keskmine turuhind (kaubanduslikel alustel metsamaatükke ostvate ja müüvate eraõiguslike isikute vahel kokkulepitud hind samas või lähedal asuvas piirkonnas sama kohaliku omavalitsuse piires) vaatlusalusel ajavahemikul 4,16 Bulgaaria leevi / m2. All Seas ja Bulgaaria riigi vaheline vahetustehing teostati seega tasu eest ja ei toonud kaasa majanduslikku eelist aluslepingu artikli 107 tähenduses.

| (102) | Bulgaaria ametiasutused märgivad lisaks, et All Seas taotles metsamaatüki sihtotstarbe muutmist kooskõlas metsaseaduse artikliga 14 ja et Bulgaaria ministrite nõukogu rahuldas taotluse kooskõlas metsaseaduse (72) artikli 14d lõikega 2. Bulgaaria ametiasutustele teadaolevalt ei ole see otsus jõustunud. Bulgaaria ametiasutused nõustuvad ettevõttega All Seas, et riigil ei olnud otsest mõju kõnealuse maa (mille kohta puudus maakasutuskaart) sihtotstarbe muutmisele ja seetõttu ei saa vahetustehingust tulenev omandiõiguse muutus väljendada vahetustehingus osalevate isikute ühist kavatsust algatada sihtotstarbe muutmine. Bulgaaria ametiasutuste väitel peab vahetustehingute hindamisel olema määravaks teguriks see, kas vahetatavate varade bilansiline väärtus on võrdne. See on täpselt see alus, mille põhjal Bulgaaria valitsus on kõnealused tehingud sooritanud. Teine põhjus, miks maa sihtotstarbe muutmises pärast vahetamist ei sisaldu riigiabi, on asjaolu, et halduslõivud on kõikide taotlejate jaoks samad. |
| --- | --- |

(102)

Bulgaaria ametiasutused märgivad lisaks, et All Seas taotles metsamaatüki sihtotstarbe muutmist kooskõlas metsaseaduse artikliga 14 ja et Bulgaaria ministrite nõukogu rahuldas taotluse kooskõlas metsaseaduse (72) artikli 14d lõikega 2. Bulgaaria ametiasutustele teadaolevalt ei ole see otsus jõustunud. Bulgaaria ametiasutused nõustuvad ettevõttega All Seas, et riigil ei olnud otsest mõju kõnealuse maa (mille kohta puudus maakasutuskaart) sihtotstarbe muutmisele ja seetõttu ei saa vahetustehingust tulenev omandiõiguse muutus väljendada vahetustehingus osalevate isikute ühist kavatsust algatada sihtotstarbe muutmine. Bulgaaria ametiasutuste väitel peab vahetustehingute hindamisel olema määravaks teguriks see, kas vahetatavate varade bilansiline väärtus on võrdne. See on täpselt see alus, mille põhjal Bulgaaria valitsus on kõnealused tehingud sooritanud. Teine põhjus, miks maa sihtotstarbe muutmises pärast vahetamist ei sisaldu riigiabi, on asjaolu, et halduslõivud on kõikide taotlejate jaoks samad.

| (103) | Bulgaaria ametiasutused märgivad peale selle, et All Seas ei ole vahetuse tulemusena saadud maatükkidel metsa langetanud ega kõnealustelt maatükkidelt pärit puiduga liidu siseselt kaubelnud. Lisaks ei paku All Seas turismiseaduses sätestatud turismiteenuseid ning ei ole ehitusettevõte ehitajate koja seaduse tähenduses. |
| --- | --- |

(103)

Bulgaaria ametiasutused märgivad peale selle, et All Seas ei ole vahetuse tulemusena saadud maatükkidel metsa langetanud ega kõnealustelt maatükkidelt pärit puiduga liidu siseselt kaubelnud. Lisaks ei paku All Seas turismiseaduses sätestatud turismiteenuseid ning ei ole ehitusettevõte ehitajate koja seaduse tähenduses.

5.3.2.   Bulgaaria 4. novembri 2011 märkused

| (104) | 4. novembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD ja Simeon Stoev Mirov. |
| --- | --- |

(104)

4. novembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD ja Simeon Stoev Mirov.

| (105) | Mis puudutab ettevõtetega Elkabel, LM Impex ja Foros Development sooritatud vahetustehinguid, siis märkisid Bulgaaria ametiasutused, et nad ei katnud hinnavahet ja said asjaomastel juhtudel eraõiguslikelt isikutelt üldkulude eest lisatasu. Lisaks tasusid kõnealused eraõiguslikud isikud kõik kohalikud maksud. Lõppkokkuvõttes ei taotlenud ükski kolmest ettevõttest omandatud metsamaa sihtotstarbe muutmist. |
| --- | --- |

(105)

Mis puudutab ettevõtetega Elkabel, LM Impex ja Foros Development sooritatud vahetustehinguid, siis märkisid Bulgaaria ametiasutused, et nad ei katnud hinnavahet ja said asjaomastel juhtudel eraõiguslikelt isikutelt üldkulude eest lisatasu. Lisaks tasusid kõnealused eraõiguslikud isikud kõik kohalikud maksud. Lõppkokkuvõttes ei taotlenud ükski kolmest ettevõttest omandatud metsamaa sihtotstarbe muutmist.

| (106) | Bulgaaria ametiasutused märgivad, et mõningates kohalikes omavalitsustes, kus vahetatud maatükid asusid, ei olnud toimunud täielikult eraõiguslikke tehinguid, nii et ei olnud võimalik määrata vahetatud maatükkide turuhinda ega seda, kas oli antud majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(106)

Bulgaaria ametiasutused märgivad, et mõningates kohalikes omavalitsustes, kus vahetatud maatükid asusid, ei olnud toimunud täielikult eraõiguslikke tehinguid, nii et ei olnud võimalik määrata vahetatud maatükkide turuhinda ega seda, kas oli antud majanduslik eelis.

| (107) | Bulgaaria ametiasutused märgivad ka, et Elkabel ja LM Impex ei ole puidu eksportijad ning kumbki ei ole Bulgaaria seaduste alusel registreeritud ehitus- või turismiettevõttena. |
| --- | --- |

(107)

Bulgaaria ametiasutused märgivad ka, et Elkabel ja LM Impex ei ole puidu eksportijad ning kumbki ei ole Bulgaaria seaduste alusel registreeritud ehitus- või turismiettevõttena.

| (108) | Seoses füüsilise isiku Simeon Stoev Miroviga, kes vahetas 5,6 dekaari Rakitovos asuvat eraomandis metsamaad väärtusega 3 436 Bulgaaria leevi 5 dekaari riigi omandis oleva metsamaa vastu Burgases (Kraimorje küla) väärtusega 1 308 Bulgaaria leevi, on Bulgaaria ametiasutused seisukohal, et selle vahetustehingu suhtes tuleks kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja. |
| --- | --- |

(108)

Seoses füüsilise isiku Simeon Stoev Miroviga, kes vahetas 5,6 dekaari Rakitovos asuvat eraomandis metsamaad väärtusega 3 436 Bulgaaria leevi 5 dekaari riigi omandis oleva metsamaa vastu Burgases (Kraimorje küla) väärtusega 1 308 Bulgaaria leevi, on Bulgaaria ametiasutused seisukohal, et selle vahetustehingu suhtes tuleks kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja.

| (109) | Nendel põhjustel väidavad Bulgaaria ametiasutused, et nende arvates ei kujuta vahetustehingud eespool nimetatud eraõiguslike isikutega riigiabi. |
| --- | --- |

(109)

Nendel põhjustel väidavad Bulgaaria ametiasutused, et nende arvates ei kujuta vahetustehingud eespool nimetatud eraõiguslike isikutega riigiabi.

5.3.3.   Bulgaaria 16. detsembri 2011 märkused

| (110) | 16. detsembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD ja Jivka Blagoeva. |
| --- | --- |

(110)

16. detsembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD ja Jivka Blagoeva.

| (111) | Mis puudutab ettevõtetega V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren ja Liteks Komers sooritatud vahetustehinguid, siis selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et nad ei katnud hinnavahet ja said asjaomastel juhtudel eraõiguslikelt isikutelt üldkulude eest lisatasu. Lisaks tasusid kõnealused isikud kõik kohalikud maksud. V-G-N Confort, Ecobalkani ja Liteks Komers ei taotlenud nende omandatud, riigi omandis olnud metsamaa sihtotstarbe muutmist. |
| --- | --- |

(111)

Mis puudutab ettevõtetega V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren ja Liteks Komers sooritatud vahetustehinguid, siis selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et nad ei katnud hinnavahet ja said asjaomastel juhtudel eraõiguslikelt isikutelt üldkulude eest lisatasu. Lisaks tasusid kõnealused isikud kõik kohalikud maksud. V-G-N Confort, Ecobalkani ja Liteks Komers ei taotlenud nende omandatud, riigi omandis olnud metsamaa sihtotstarbe muutmist.

| (112) | Bulgaaria ametiasutused märgivad, et mõningates kohalikes omavalitsustes, kus vahetatud maatükid asusid, ei toimunud täielikult eraõiguslikke tehinguid, nii et ei ole võimalik määrata asjaomaste maatükkide turuhinda ja ei ole võimalik lõplikult kindlaks teha, kas eespool nimetatud eraõiguslikele isikutele anti majanduslik eelis. Izgrev 5 puhul oli riigi omandis oleva vahetatud metsamaa halduslikult kehtestatud hind eraõiguslike isikute vahel sooritatud sarnaste tehingute käigus saadud turuhinnast veidi kõrgem, nii et Bulgaaria ametiasutuste väitel eelist ei antud. Sama põhjendus kehtib tehingu kohta Liteks Komersiga, kus halduslikult kehtestatud hinnad oleksid Bulgaaria ametiasutuste väitel olnud riigi omandis oleva metsamaa turuhindadest neli korda kõrgemad. |
| --- | --- |

(112)

Bulgaaria ametiasutused märgivad, et mõningates kohalikes omavalitsustes, kus vahetatud maatükid asusid, ei toimunud täielikult eraõiguslikke tehinguid, nii et ei ole võimalik määrata asjaomaste maatükkide turuhinda ja ei ole võimalik lõplikult kindlaks teha, kas eespool nimetatud eraõiguslikele isikutele anti majanduslik eelis. Izgrev 5 puhul oli riigi omandis oleva vahetatud metsamaa halduslikult kehtestatud hind eraõiguslike isikute vahel sooritatud sarnaste tehingute käigus saadud turuhinnast veidi kõrgem, nii et Bulgaaria ametiasutuste väitel eelist ei antud. Sama põhjendus kehtib tehingu kohta Liteks Komersiga, kus halduslikult kehtestatud hinnad oleksid Bulgaaria ametiasutuste väitel olnud riigi omandis oleva metsamaa turuhindadest neli korda kõrgemad.

| (113) | Bulgaaria ametiasutused märgivad lõpuks, et ükski eespool nimetatud eraõiguslikest isikutest ei ole puidu eksportija ega registreeritud Bulgaaria seaduste alusel ehitus- või turismiettevõttena, nii et nendega sõlmitud vahetustehingud ei kahjusta liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(113)

Bulgaaria ametiasutused märgivad lõpuks, et ükski eespool nimetatud eraõiguslikest isikutest ei ole puidu eksportija ega registreeritud Bulgaaria seaduste alusel ehitus- või turismiettevõttena, nii et nendega sõlmitud vahetustehingud ei kahjusta liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (114) | Mis puudutab vahetustehingut füüsilise isiku Jivka Blagoevaga, siis selle tulemusena vahetati 1,9036 ha suurune Tetevenis asuv eraomandis metsamaa väärtusega 16 091 Bulgaaria leevi 0,3001 ha riigi omandis olnud metsamaa vastu Predela piirkonnas Razlogi omavalitsusüksuses väärtusega 24 216 Bulgaaria leevi. Bulgaaria riik ei katnud hinnavahet, Jivka Blagoeva tasus kõik üldkulud ja kohalikud maksud ja uus omanik ei ole taotlenud vahetatud maa sihtotstarbe muutmist. Bulgaaria ametiasutuste väitel tuleks sellele vahetustehingule kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja. |
| --- | --- |

(114)

Mis puudutab vahetustehingut füüsilise isiku Jivka Blagoevaga, siis selle tulemusena vahetati 1,9036 ha suurune Tetevenis asuv eraomandis metsamaa väärtusega 16 091 Bulgaaria leevi 0,3001 ha riigi omandis olnud metsamaa vastu Predela piirkonnas Razlogi omavalitsusüksuses väärtusega 24 216 Bulgaaria leevi. Bulgaaria riik ei katnud hinnavahet, Jivka Blagoeva tasus kõik üldkulud ja kohalikud maksud ja uus omanik ei ole taotlenud vahetatud maa sihtotstarbe muutmist. Bulgaaria ametiasutuste väitel tuleks sellele vahetustehingule kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja.

| (115) | Bulgaaria ametiasutused on seisukohal, et eespool nimetatud eraõiguslike isikutega sõlmitud vahetustehingud ei sisaldanud riigiabi. |
| --- | --- |

(115)

Bulgaaria ametiasutused on seisukohal, et eespool nimetatud eraõiguslike isikutega sõlmitud vahetustehingud ei sisaldanud riigiabi.

5.3.4.   Bulgaaria 25. aprilli 2012 märkused

| (116) | 25. aprilli 2012 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihailova, Svetoslav Petkov Mihailov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD ja BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

25. aprilli 2012 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihailova, Svetoslav Petkov Mihailov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD ja BOIL OOD.

| (117) | Bulgaaria ametiasutused toetavad märkusi, mille esitasid need füüsilised isikud ja ettevõtted, kes osalesid vaatlusalusel ajavahemikul sooritatud vahetustehingutes, nimelt et vahetustehingud ei sisalda riigiabi, vaid kujutavad endast selle asemel riigile soodsatel tingimustel teostatud tehinguid hindadega, mis ei ole sarnase kinnisvara turuhindadest madalamad. Bulgaaria ametiasutused toetavad eespool nimetatud eraõiguslike isikute seisukohta, et vahetustehingud sooritati kooskõlas Bulgaaria kehtiva siseriikliku õigusega: alushinna määruse ja metsaseadusega. Mõnedele nendest tehingutest tuleks kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja. |
| --- | --- |

(117)

Bulgaaria ametiasutused toetavad märkusi, mille esitasid need füüsilised isikud ja ettevõtted, kes osalesid vaatlusalusel ajavahemikul sooritatud vahetustehingutes, nimelt et vahetustehingud ei sisalda riigiabi, vaid kujutavad endast selle asemel riigile soodsatel tingimustel teostatud tehinguid hindadega, mis ei ole sarnase kinnisvara turuhindadest madalamad. Bulgaaria ametiasutused toetavad eespool nimetatud eraõiguslike isikute seisukohta, et vahetustehingud sooritati kooskõlas Bulgaaria kehtiva siseriikliku õigusega: alushinna määruse ja metsaseadusega. Mõnedele nendest tehingutest tuleks kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja.

5.4.   BULGAARIA VASTUSED KOMISJONI TEABENÕUETELE, MIS SAADETI AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KÄIGUS

| (118) | Hiljem esitasid Bulgaaria ametiasutused vastuseks teabenõuetele nii eraomandis kui ka riigi omandis oleva metsamaa turuhinnad kõikides vahetustehingutes, mis sooritati vaatlusalusel ajavahemikul (73). |
| --- | --- |

(118)

Hiljem esitasid Bulgaaria ametiasutused vastuseks teabenõuetele nii eraomandis kui ka riigi omandis oleva metsamaa turuhinnad kõikides vahetustehingutes, mis sooritati vaatlusalusel ajavahemikul (73).

| (119) | 19. novembri 2013. aasta dokumendis (74) märkisid Bulgaaria ametiasutused siiski, et nende esitatud andmete usaldusväärsusega on mõningaid probleeme. Põhjenduses 44 esitatud valemiga seoses esitasid Bulgaaria ametiasutused õiglased turuhinnad 82 maatüki kohta (60 riigi omandis ja 22 eraomandis maatükki), mida vaidlustatud vahetustehingud puudutasid. Ülejäänud maatükkide kohta esitasid nad turuväärtused oma parima äranägemise kohaselt, märkides, et need ei kujuta endast tingimata õiglasi turuväärtusi. Ülejäänud riigi omandis olevate maatükkide kohta selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et nende poolt turuhindadena esitatud hinnad olid tegelikult erinevat liiki metsatehingute hindade keskmine. Seega ei kujuta need endast tingimata õiglast turuväärtust, kuna nad ei ole võrdsed täielikult analoogsete tehingute keskmiste hindadega. |
| --- | --- |

(119)

19. novembri 2013. aasta dokumendis (74) märkisid Bulgaaria ametiasutused siiski, et nende esitatud andmete usaldusväärsusega on mõningaid probleeme. Põhjenduses 44 esitatud valemiga seoses esitasid Bulgaaria ametiasutused õiglased turuhinnad 82 maatüki kohta (60 riigi omandis ja 22 eraomandis maatükki), mida vaidlustatud vahetustehingud puudutasid. Ülejäänud maatükkide kohta esitasid nad turuväärtused oma parima äranägemise kohaselt, märkides, et need ei kujuta endast tingimata õiglasi turuväärtusi. Ülejäänud riigi omandis olevate maatükkide kohta selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et nende poolt turuhindadena esitatud hinnad olid tegelikult erinevat liiki metsatehingute hindade keskmine. Seega ei kujuta need endast tingimata õiglast turuväärtust, kuna nad ei ole võrdsed täielikult analoogsete tehingute keskmiste hindadega.

| (120) | Ülejäänud eraomandis olevate maatükkide kohta, mida sõltumatu ekspert ei olnud veel hinnanud, märkisid Bulgaaria ametiasutused, et teatavatel juhtudel olid müügitõenditel toodud hinnad, millele ametiasutused kõnealuste maatükkide turuväärtuste esitamisel tuginesid, lähedased niinimetatud maksustamisväärtustele või nendega võrdsed. Maatüki maksustamisväärtus ei ole selle turuväärtus, vaid miinimumhind, mis tuleb kinnisvaratehingutes maksta, st asjaomase maatüki turuväärtus oleks põhimõtteliselt kõrgem. |
| --- | --- |

(120)

Ülejäänud eraomandis olevate maatükkide kohta, mida sõltumatu ekspert ei olnud veel hinnanud, märkisid Bulgaaria ametiasutused, et teatavatel juhtudel olid müügitõenditel toodud hinnad, millele ametiasutused kõnealuste maatükkide turuväärtuste esitamisel tuginesid, lähedased niinimetatud maksustamisväärtustele või nendega võrdsed. Maatüki maksustamisväärtus ei ole selle turuväärtus, vaid miinimumhind, mis tuleb kinnisvaratehingutes maksta, st asjaomase maatüki turuväärtus oleks põhimõtteliselt kõrgem.

| (121) | Eeltoodule vaatamata rõhutasid Bulgaaria ametiasutused, et andmed, mille nad turuhindade kohta esitasid, on parimad hinnangud, mida neil on võimalik saada, kuna: i) Bulgaarias ei ole konkreetseid eeskirju metsamaatükkide turuhindade määramiseks hindamise alusel, ii) võtaks kaua aega, kuni sõltumatu eksperthindaja koostab hinnangu selle kohta, millised oleksid olnud asjaomaste maatükkide turuhinnad vahetustehingu ajal ja iii) hindamine oleks väga kulukas protsess. Lisaks märkisid Bulgaaria ametiasutused, et esitatud hinnad on siiski lähedasemad õiglastele turuhindadele kui halduslikult kehtestatud hindadele. |
| --- | --- |

(121)

Eeltoodule vaatamata rõhutasid Bulgaaria ametiasutused, et andmed, mille nad turuhindade kohta esitasid, on parimad hinnangud, mida neil on võimalik saada, kuna: i) Bulgaarias ei ole konkreetseid eeskirju metsamaatükkide turuhindade määramiseks hindamise alusel, ii) võtaks kaua aega, kuni sõltumatu eksperthindaja koostab hinnangu selle kohta, millised oleksid olnud asjaomaste maatükkide turuhinnad vahetustehingu ajal ja iii) hindamine oleks väga kulukas protsess. Lisaks märkisid Bulgaaria ametiasutused, et esitatud hinnad on siiski lähedasemad õiglastele turuhindadele kui halduslikult kehtestatud hindadele.

| (122) | Bulgaaria ametiasutused esitasid 25 vahetustehingust koosneva valimi alusel teabe tegelikult kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja hüpoteetiliste halduslikult kehtestatud hindade kohta, mis saadaks alushinna määruse 2010. aastal ajakohastatud versioonis sisalduvate koefitsientide kasutamisel. Esitatud valim hõlmas 25 tehingut, mis toimusid peamiselt 2009. aastal või 2008. aastal (2007. aastal toimus ainult 6 tehingut). Komisjon nõudis seda teavet, et kontrollida, kas halduslikult kehtestatud hindade süsteem – kui neid nõuetekohaselt ajakohastatakse – on asjakohane metsamaa turuhindade kajastamiseks ja annaks kõikidel juhtudel turuväärtusele võimalikult lähedase hinna, nagu kohtupraktikas nõutud. |
| --- | --- |

(122)

Bulgaaria ametiasutused esitasid 25 vahetustehingust koosneva valimi alusel teabe tegelikult kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja hüpoteetiliste halduslikult kehtestatud hindade kohta, mis saadaks alushinna määruse 2010. aastal ajakohastatud versioonis sisalduvate koefitsientide kasutamisel. Esitatud valim hõlmas 25 tehingut, mis toimusid peamiselt 2009. aastal või 2008. aastal (2007. aastal toimus ainult 6 tehingut). Komisjon nõudis seda teavet, et kontrollida, kas halduslikult kehtestatud hindade süsteem – kui neid nõuetekohaselt ajakohastatakse – on asjakohane metsamaa turuhindade kajastamiseks ja annaks kõikidel juhtudel turuväärtusele võimalikult lähedase hinna, nagu kohtupraktikas nõutud.

6.   MEETME HINDAMINE

6.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (123) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(123)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (124) | Meede tuleb liigitada riigiabiks artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meede on seostatav riigiga ja meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see annab saajale eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(124)

Meede tuleb liigitada riigiabiks artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meede on seostatav riigiga ja meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see annab saajale eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (125) | Kõigepealt tuleb käesoleval juhul arvesse võtta ka asjaolu, kas võimalikud vahetustehingute kaudu abi saajad on ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seda on vaja, kuna kõnealuse sätte sõnastuse kohaselt kohaldatakse riigiabi eeskirju ainult juhul, kui abisaaja on ettevõtja. |
| --- | --- |

(125)

Kõigepealt tuleb käesoleval juhul arvesse võtta ka asjaolu, kas võimalikud vahetustehingute kaudu abi saajad on ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seda on vaja, kuna kõnealuse sätte sõnastuse kohaselt kohaldatakse riigiabi eeskirju ainult juhul, kui abisaaja on ettevõtja.

| (126) | Euroopa Liidu Kohus määratleb ettevõtja mõiste aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses majandustegevusega tegeleva üksusena, sõltumata ettevõtja õiguslikust seisundist või rahastamisviisist (75). Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul (76). Üksuse määratlemine ettevõtjana seondub alati konkreetse tegevusega. Kui üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, tuleb teda lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimesega. Ettevõtja ei pea olema juriidiline isik, ka füüsilisi isikuid võib käsitada ettevõtjatena riigiabi tähenduses, kui nad tegelevad majandustegevusega. |
| --- | --- |

(126)

Euroopa Liidu Kohus määratleb ettevõtja mõiste aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses majandustegevusega tegeleva üksusena, sõltumata ettevõtja õiguslikust seisundist või rahastamisviisist (75). Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul (76). Üksuse määratlemine ettevõtjana seondub alati konkreetse tegevusega. Kui üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, tuleb teda lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimesega. Ettevõtja ei pea olema juriidiline isik, ka füüsilisi isikuid võib käsitada ettevõtjatena riigiabi tähenduses, kui nad tegelevad majandustegevusega.

| (127) | Seda silmas pidades tuleks märkida, et teatavad vaidlustatud vahetustehingutega seotud abisaajad ei tegelenud vaatlusalusel ajavahemikul majandustegevusega vahetatud metsamaad kasutades ning ei tee seda praegu. Seetõttu ei saa neid abisaajaid käsitada ettevõtjatena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nii et vahetustehingud, mille nad Bulgaaria riigiga sõlmisid, ei sisalda riigiabi. |
| --- | --- |

(127)

Seda silmas pidades tuleks märkida, et teatavad vaidlustatud vahetustehingutega seotud abisaajad ei tegelenud vaatlusalusel ajavahemikul majandustegevusega vahetatud metsamaad kasutades ning ei tee seda praegu. Seetõttu ei saa neid abisaajaid käsitada ettevõtjatena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nii et vahetustehingud, mille nad Bulgaaria riigiga sõlmisid, ei sisalda riigiabi.

| (128) | Sellest tulenevalt puudutab käesoleva otsuse ülejäänud osa ainult neid vaidlustatud vahetustehingutega seotud abisaajaid, kes kujutavad endast ettevõtjaid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(128)

Sellest tulenevalt puudutab käesoleva otsuse ülejäänud osa ainult neid vaidlustatud vahetustehingutega seotud abisaajaid, kes kujutavad endast ettevõtjaid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.1.   Olemuslik seos maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel

| (129) | Komisjoni algatamisotsuses väljendatud esimene kahtlus oli seotud küsimusega, kas vahetustehingute ja abisaajate saadud vahetatud maa sihtotstarbe muutmise vahel oli olemuslik seos. See on oluline, sest kui taoline seos leitakse, mõjutab see komisjoni hinnangut sellele, kas vahetustehingud tõid kaasa majandusliku eelise ja kuidas seda eelist kvantifitseerida. Olemuslik seos tähendab, et vahetustehingus osalejad kavatsesid enne tehingu lõpuleviimist muuta riigi omandis oleva maa sihtotstarbe pärast vahetamist metsamaast ehitusmaaks. Alushinna määruse alusel vahetustehingu jaoks arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad põhineksid kahe metsamaatüki vahetamisel; riigi omandis oleva maatüki sihtotstarbe hilisem muutmine, kui seda kavandati algusest peale, võib kaasa tuua saadud maatüki alahindamise, pidades silmas selle kavandatud tulevast kasutust ehitusmaana. |
| --- | --- |

(129)

Komisjoni algatamisotsuses väljendatud esimene kahtlus oli seotud küsimusega, kas vahetustehingute ja abisaajate saadud vahetatud maa sihtotstarbe muutmise vahel oli olemuslik seos. See on oluline, sest kui taoline seos leitakse, mõjutab see komisjoni hinnangut sellele, kas vahetustehingud tõid kaasa majandusliku eelise ja kuidas seda eelist kvantifitseerida. Olemuslik seos tähendab, et vahetustehingus osalejad kavatsesid enne tehingu lõpuleviimist muuta riigi omandis oleva maa sihtotstarbe pärast vahetamist metsamaast ehitusmaaks. Alushinna määruse alusel vahetustehingu jaoks arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad põhineksid kahe metsamaatüki vahetamisel; riigi omandis oleva maatüki sihtotstarbe hilisem muutmine, kui seda kavandati algusest peale, võib kaasa tuua saadud maatüki alahindamise, pidades silmas selle kavandatud tulevast kasutust ehitusmaana.

| (130) | Komisjoni väitel oleks asjaolu, et vaidlustatud vahetustehingutele järgnes alati – või vähemalt suurel enamikul juhtudest – (heakskiidetud) taotlus abisaaja saadud vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmiseks ehitusmaaks, objektiivne märk sellest, et vahetustehingutes osalejad kavatsesid algusest peale riigi omandis oleva maa sihtotstarvet pärast vahetamist muuta. |
| --- | --- |

(130)

Komisjoni väitel oleks asjaolu, et vaidlustatud vahetustehingutele järgnes alati – või vähemalt suurel enamikul juhtudest – (heakskiidetud) taotlus abisaaja saadud vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmiseks ehitusmaaks, objektiivne märk sellest, et vahetustehingutes osalejad kavatsesid algusest peale riigi omandis oleva maa sihtotstarvet pärast vahetamist muuta.

| (131) | Bulgaaria ametiasutuste poolt vastuseks algatamisotsusele esitatud statistilised andmed, mis kinnitavad põhjenduses 38 kajastatud andmeid, näitavad, et seoses vaatlusalusel ajavahemikul toimunud 132 vahetustehinguga esitati 24 taotlust maa sihtotstarbe muutmiseks ehitusmaaks (18,2 % kõikidest vahetustehingutest), millest 15 juhul anti taotletud muutmiseks luba (11,4 % kõikidest vahetustehingutest). Komisjon teeb nende andmete alusel järelduse, et enamikul juhtudel ei järgnenud vahetustehingutele taotlust maa sihtotstarbe muutmiseks. |
| --- | --- |

(131)

Bulgaaria ametiasutuste poolt vastuseks algatamisotsusele esitatud statistilised andmed, mis kinnitavad põhjenduses 38 kajastatud andmeid, näitavad, et seoses vaatlusalusel ajavahemikul toimunud 132 vahetustehinguga esitati 24 taotlust maa sihtotstarbe muutmiseks ehitusmaaks (18,2 % kõikidest vahetustehingutest), millest 15 juhul anti taotletud muutmiseks luba (11,4 % kõikidest vahetustehingutest). Komisjon teeb nende andmete alusel järelduse, et enamikul juhtudel ei järgnenud vahetustehingutele taotlust maa sihtotstarbe muutmiseks.

| (132) | Komisjon märgib, et Bulgaaria õigusaktides on maa vahetamine ja maa sihtotstarbe muutmine reguleeritud kahe eraldi menetlusega ning need toimingud on kahe erineva riigiorgani pädevuses, mis tegutsevad üksteisest sõltumatult. See on veel üks märk sellest, et käesoleval juhul puudub olemuslik seos vahetustehingute ja maa sihtotstarbe muutmise vahel. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon märgib, et Bulgaaria õigusaktides on maa vahetamine ja maa sihtotstarbe muutmine reguleeritud kahe eraldi menetlusega ning need toimingud on kahe erineva riigiorgani pädevuses, mis tegutsevad üksteisest sõltumatult. See on veel üks märk sellest, et käesoleval juhul puudub olemuslik seos vahetustehingute ja maa sihtotstarbe muutmise vahel.

| (133) | Kuna olemuslikku seost vahetustehingute ja abisaaja saadud vahetatud maa sihtotstarbe muutmise vahel ei leitud, uurib komisjon mõlemat toimingut riigiabi olemasolu seisukohast eraldi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(133)

Kuna olemuslikku seost vahetustehingute ja abisaaja saadud vahetatud maa sihtotstarbe muutmise vahel ei leitud, uurib komisjon mõlemat toimingut riigiabi olemasolu seisukohast eraldi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.2.   Maa sihtotstarbe muutmises seisneva riigiabi olemasolu

| (134) | Maa sihtotstarbe kindlaksmääramisega kaasneb riigiasutuste teostatav õiguslik kontroll maatüki kasutamise ja arendamise intensiivsuse üle. Kui riigiasutus annab maatüki sihtotstarbe muutmiseks loa, võtab ta reguleeriva meetme ja ei tegutse majandustegevuses osalejana. |
| --- | --- |

(134)

Maa sihtotstarbe kindlaksmääramisega kaasneb riigiasutuste teostatav õiguslik kontroll maatüki kasutamise ja arendamise intensiivsuse üle. Kui riigiasutus annab maatüki sihtotstarbe muutmiseks loa, võtab ta reguleeriva meetme ja ei tegutse majandustegevuses osalejana.

| (135) | Riigiabina aluslepingu artikli 107 tähenduses tuleb käsitada ainult otseselt või kaudselt riigi ressurssidest antud eeliseid. Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt (77)„liikmesriigi poolt” antava abi ja „riigi ressurssidest” antava abi eristamine selles sättes ei tähenda, et kõik riigi antavad eelised kujutavad endast abi, olenemata sellest, kas neid rahastatakse riigi ressurssidest või mitte. Eesmärk on üksnes hõlmata abi mõistega eeliseid, mida riigid annavad otse, ning neid, mida antakse selle riigi poolt määratud või asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku vahendusel. |
| --- | --- |

(135)

Riigiabina aluslepingu artikli 107 tähenduses tuleb käsitada ainult otseselt või kaudselt riigi ressurssidest antud eeliseid. Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt (77)„liikmesriigi poolt” antava abi ja „riigi ressurssidest” antava abi eristamine selles sättes ei tähenda, et kõik riigi antavad eelised kujutavad endast abi, olenemata sellest, kas neid rahastatakse riigi ressurssidest või mitte. Eesmärk on üksnes hõlmata abi mõistega eeliseid, mida riigid annavad otse, ning neid, mida antakse selle riigi poolt määratud või asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku vahendusel.

| (136) | Vaatamata sellele, et riigiasutuse antav luba muuta konkreetse maatüki sihtotstarve metsamaast ehitusmaaks võib kaasa tuua kõnealuse maa turuväärtuse suurenemise, ei sisalda luba riigi ressursside üleandmist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses: reguleeriva ülesande täitmine ei too kaasa vahendite kindlat üleandmist loa saajale, samuti ei sisalda see riigi ressursside loovutamist, kuna riik ei ole reguleerivat ülesannet täites kohustatud nõudma edukatelt taotlejatelt tasu, mis katab täielikult majandusliku väärtuse, mille nad loa saamise tulemusena saavad (78). |
| --- | --- |

(136)

Vaatamata sellele, et riigiasutuse antav luba muuta konkreetse maatüki sihtotstarve metsamaast ehitusmaaks võib kaasa tuua kõnealuse maa turuväärtuse suurenemise, ei sisalda luba riigi ressursside üleandmist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses: reguleeriva ülesande täitmine ei too kaasa vahendite kindlat üleandmist loa saajale, samuti ei sisalda see riigi ressursside loovutamist, kuna riik ei ole reguleerivat ülesannet täites kohustatud nõudma edukatelt taotlejatelt tasu, mis katab täielikult majandusliku väärtuse, mille nad loa saamise tulemusena saavad (78).

| (137) | Riigiasutuse otsus muuta konkreetse maatüki sihtotstarvet ei kujuta endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(137)

Riigiasutuse otsus muuta konkreetse maatüki sihtotstarvet ei kujuta endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.3.   Vahetustehingus sisalduv riigiabi

| (138) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (79) võib riigimaa või ehitiste müük ettevõtjale või majandustegevusega tegelevale eraisikule anda majandusliku eelise ja kujutada endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kui see tehing ei ole toimunud turuväärtuse alusel, st hinnaga, mille erainvestor oleks tõenäoliselt tavapärase konkurentsi tingimustes määranud. Sama kehtib vahetustehingu kohta, kui riigilt saadud riigi omandis olnud maa väärtus ületab riigile loovutatud eraomandis olnud maa väärtust. |
| --- | --- |

(138)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (79) võib riigimaa või ehitiste müük ettevõtjale või majandustegevusega tegelevale eraisikule anda majandusliku eelise ja kujutada endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kui see tehing ei ole toimunud turuväärtuse alusel, st hinnaga, mille erainvestor oleks tõenäoliselt tavapärase konkurentsi tingimustes määranud. Sama kehtib vahetustehingu kohta, kui riigilt saadud riigi omandis olnud maa väärtus ületab riigile loovutatud eraomandis olnud maa väärtust.

| (139) | Enne kui uurida, kas vahetustehingud annavad majandusliku eelise, uurib komisjon, kas on olemas põhjenduses 124 loetletud riigiabi olemasolu ülejäänud tingimused aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(139)

Enne kui uurida, kas vahetustehingud annavad majandusliku eelise, uurib komisjon, kas on olemas põhjenduses 124 loetletud riigiabi olemasolu ülejäänud tingimused aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (140) | Esiteks, mis puudutab seostatavust riigi tegevusega, siis kuuluvad vahetustehingud (sõltuvalt vahetatava maatüki suurusest) põllumajandus- ja toiduministri või ministrite nõukogu ja metsanduse täitevameti pädevusse, mis on kõik riigiasutused. Kuivõrd vahetustehingu tulemuseks on riigi omandis oleva kõrgema väärtusega metsamaa vahetamine eraomandis oleva metsamaa vastu, tähendab see riigi ressursside üleandmist, kuna Bulgaaria riik loobub teatavast tulust, mis tal oleks olnud võimalik saada, kui ta oleks tehingut sooritades toiminud kooskõlas turutingimustega. |
| --- | --- |

(140)

Esiteks, mis puudutab seostatavust riigi tegevusega, siis kuuluvad vahetustehingud (sõltuvalt vahetatava maatüki suurusest) põllumajandus- ja toiduministri või ministrite nõukogu ja metsanduse täitevameti pädevusse, mis on kõik riigiasutused. Kuivõrd vahetustehingu tulemuseks on riigi omandis oleva kõrgema väärtusega metsamaa vahetamine eraomandis oleva metsamaa vastu, tähendab see riigi ressursside üleandmist, kuna Bulgaaria riik loobub teatavast tulust, mis tal oleks olnud võimalik saada, kui ta oleks tehingut sooritades toiminud kooskõlas turutingimustega.

| (141) | Teiseks on vahetustehingud selektiivsed, kuna toovad kasu ainult nendele maaomanikele, kes vahetavad oma eraomandis oleva metsamaa riigi omandis oleva metsamaa vastu. |
| --- | --- |

(141)

Teiseks on vahetustehingud selektiivsed, kuna toovad kasu ainult nendele maaomanikele, kes vahetavad oma eraomandis oleva metsamaa riigi omandis oleva metsamaa vastu.

| (142) | Kolmandaks kahjustavad vahetustehingud konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuivõrd vahetustehingute kaudu abi saajad on konkreetsel turul kaupu ja teenuseid pakkuvad ettevõtjad, tugevdab vahetustehingutest saadav rahaline kasu nende positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses samade kaupade ja teenustega (80). Mitme nimetatud abisaaja (81) puhul on Bulgaaria äriregistris registreeritud tegevusalaks muu hulgas kinnisvara, turism, restoranide pidamine ja metsastamine. Need sektorid on liidu tasandil konkurentsile avatud. Seda näitab samas registris sisalduv teave, kus mitmed kõnealused abisaajad (82) on tegevusalaks registreerinud kaubanduse või (rahvusvahelise) äritegevuse. Mis puudutab Bulgaaria ametiasutuste esitatud väidet, et ettevõtete tegutsemine turismi- või ehitussektoris eeldab nende registreerimist asjaomastes registrites ja et enamiku vahetustehingutes osalenud ettevõtjate puhul see nii ei ole, märgib komisjon, et ettevõtja mõiste aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on objektiivne mõiste, nii et küsimuse määratlemisel, kas ettevõtjad pakuvad konkreetsel turul kaupu ja teenuseid ja konkureerivad sel viisil teiste ettevõtjatega ja tegelevad liidusisese kaubandusega, tuleb silmas pidada kõnealuste ettevõtjate tegelikku tegevust ja mitte seda, kas nad on järginud teatavaid siseriiklikke õiguslikke nõudeid. |
| --- | --- |

(142)

Kolmandaks kahjustavad vahetustehingud konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuivõrd vahetustehingute kaudu abi saajad on konkreetsel turul kaupu ja teenuseid pakkuvad ettevõtjad, tugevdab vahetustehingutest saadav rahaline kasu nende positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses samade kaupade ja teenustega (80). Mitme nimetatud abisaaja (81) puhul on Bulgaaria äriregistris registreeritud tegevusalaks muu hulgas kinnisvara, turism, restoranide pidamine ja metsastamine. Need sektorid on liidu tasandil konkurentsile avatud. Seda näitab samas registris sisalduv teave, kus mitmed kõnealused abisaajad (82) on tegevusalaks registreerinud kaubanduse või (rahvusvahelise) äritegevuse. Mis puudutab Bulgaaria ametiasutuste esitatud väidet, et ettevõtete tegutsemine turismi- või ehitussektoris eeldab nende registreerimist asjaomastes registrites ja et enamiku vahetustehingutes osalenud ettevõtjate puhul see nii ei ole, märgib komisjon, et ettevõtja mõiste aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on objektiivne mõiste, nii et küsimuse määratlemisel, kas ettevõtjad pakuvad konkreetsel turul kaupu ja teenuseid ja konkureerivad sel viisil teiste ettevõtjatega ja tegelevad liidusisese kaubandusega, tuleb silmas pidada kõnealuste ettevõtjate tegelikku tegevust ja mitte seda, kas nad on järginud teatavaid siseriiklikke õiguslikke nõudeid.

| (143) | Lõpuks, mis puudutab majandusliku eelise olemasolu, siis hõlmavad vahetustehingud (vähemalt) kahe metsamaatüki vahetamist Bulgaaria riigi ja eraõiguslike isikute vahel. Selleks et teha kindlaks, kas eraõiguslikud isikud said vahetustehingust majanduslikku kasu, on vaja hinnata ja üksteisega võrrelda vahetatud maatükkide turuväärtust. Kui vahetustehingu tulemuseks on riigi omandis oleva kõrgema väärtusega metsamaa vahetamine eraõigusliku isiku loovutatud metsamaa vastu, antakse sellega kõnealusele eraõiguslikule isikule majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(143)

Lõpuks, mis puudutab majandusliku eelise olemasolu, siis hõlmavad vahetustehingud (vähemalt) kahe metsamaatüki vahetamist Bulgaaria riigi ja eraõiguslike isikute vahel. Selleks et teha kindlaks, kas eraõiguslikud isikud said vahetustehingust majanduslikku kasu, on vaja hinnata ja üksteisega võrrelda vahetatud maatükkide turuväärtust. Kui vahetustehingu tulemuseks on riigi omandis oleva kõrgema väärtusega metsamaa vahetamine eraõigusliku isiku loovutatud metsamaa vastu, antakse sellega kõnealusele eraõiguslikule isikule majanduslik eelis.

| (144) | Nagu on selgitatud põhjenduses 16, arvutati kõnealustes vahetustehingutes halduslikult kehtestatud hinnad alushinna määruse alusel. Euroopa Liidu Kohus on leidnud, et kui siseriiklik õigus kehtestab haldusnormid maa turuväärtuse arvutamiseks juhtudeks, kui riigiasutused selle müüvad, peab nimetatud normide kohaldamine selleks, et need oleksid kooskõlas aluslepingu artikliga 107, igal juhul viima halduslikult kehtestatud hinna tulemuseni, mis on võimalikult lähedane turuhinnale (83). Kuna turuväärtus on teoreetiline, siis tuleb kindlasti lubada saadud hinna teatavat kõikumise marginaali võrreldes teoreetilise hinnaga (84). |
| --- | --- |

(144)

Nagu on selgitatud põhjenduses 16, arvutati kõnealustes vahetustehingutes halduslikult kehtestatud hinnad alushinna määruse alusel. Euroopa Liidu Kohus on leidnud, et kui siseriiklik õigus kehtestab haldusnormid maa turuväärtuse arvutamiseks juhtudeks, kui riigiasutused selle müüvad, peab nimetatud normide kohaldamine selleks, et need oleksid kooskõlas aluslepingu artikliga 107, igal juhul viima halduslikult kehtestatud hinna tulemuseni, mis on võimalikult lähedane turuhinnale (83). Kuna turuväärtus on teoreetiline, siis tuleb kindlasti lubada saadud hinna teatavat kõikumise marginaali võrreldes teoreetilise hinnaga (84).

| (145) | Bulgaaria ametiasutustel paluti esitada teavet vaatlusalusel ajavahemikul toimunud 132 vahetustehingu halduslikult kehtestatud hindade ning samade tehingute turuhindade kohta. Komisjon palus Bulgaaria ametiasutustel võtta metsamaatükkide turuväärtuse kindlaksmääramisel arvesse ka samade maatükkidega sooritatud võimalikke eelnevaid või järgnevaid tehinguid. Kuigi komisjon on seisukohal, et võimalike vahetustehingutes sisalduvate riigiabi elementide hindamiseks ei ole vahetatud metsamaatükkide päritolu oluline, võeti hinnateavet arvesse, kui see oli olemas. |
| --- | --- |

(145)

Bulgaaria ametiasutustel paluti esitada teavet vaatlusalusel ajavahemikul toimunud 132 vahetustehingu halduslikult kehtestatud hindade ning samade tehingute turuhindade kohta. Komisjon palus Bulgaaria ametiasutustel võtta metsamaatükkide turuväärtuse kindlaksmääramisel arvesse ka samade maatükkidega sooritatud võimalikke eelnevaid või järgnevaid tehinguid. Kuigi komisjon on seisukohal, et võimalike vahetustehingutes sisalduvate riigiabi elementide hindamiseks ei ole vahetatud metsamaatükkide päritolu oluline, võeti hinnateavet arvesse, kui see oli olemas.

| (146) | Bulgaaria ametiasutused tõstsid esile mõningaid probleeme seoses nende andmete usaldusväärsusega, mida neil oli võimalik turuhindade kohta esitada (85). Samal ajal märkisid nad siiski, et esitatud teave sisaldab parimaid võimalikke hinnanguid turuhindade kohta (86). Komisjon on seisukohal, et andmed kujutavad endast asjaomaste maatükkide tegeliku (st õiglase) turuväärtuse piisavalt usaldusväärseid hinnanguid. |
| --- | --- |

(146)

Bulgaaria ametiasutused tõstsid esile mõningaid probleeme seoses nende andmete usaldusväärsusega, mida neil oli võimalik turuhindade kohta esitada (85). Samal ajal märkisid nad siiski, et esitatud teave sisaldab parimaid võimalikke hinnanguid turuhindade kohta (86). Komisjon on seisukohal, et andmed kujutavad endast asjaomaste maatükkide tegeliku (st õiglase) turuväärtuse piisavalt usaldusväärseid hinnanguid.

| (147) | Andmete analüüs näitas, et eraomandis olevate maatükkide puhul andis halduslikult kehtestatud hindade kasutamine tulemuseks asjaomase metsamaa süstemaatilise ülehindamise turuhindadega võrreldes, (87) samas kui riigi omandis oleva metsamaa puhul oli olukord varjundirikkam, kuna esines nii üle- kui ka alahindamise juhtumeid. Kui on vaja kindlaks teha, kas abisaajatele anti vahetustehingute kaudu eelis, siis ei võtaks riigi omandis oleva maatüki vahetustehingu aegse turuhinna lihtne võrdlemine eraomandis oleva maatüki turuhinnaga, mille vastu see vahetati, piisavalt arvesse viimatinimetatu süstemaatilist ülehindamist. Seetõttu koostas komisjon vahetustehingu kaudu saadava eelise nõuetekohaseks hindamiseks valemi, mis võtab arvesse esialgses tehingus kasutatud halduslikult kehtestatud hindu. Valem, mis oli ära toodud juba algatamisotsuses, eeldab järgmiste summade arvutamist:






  i) | eraomandis olnud metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe, ja |
| --- | --- | --- |

(147)

Andmete analüüs näitas, et eraomandis olevate maatükkide puhul andis halduslikult kehtestatud hindade kasutamine tulemuseks asjaomase metsamaa süstemaatilise ülehindamise turuhindadega võrreldes, (87) samas kui riigi omandis oleva metsamaa puhul oli olukord varjundirikkam, kuna esines nii üle- kui ka alahindamise juhtumeid. Kui on vaja kindlaks teha, kas abisaajatele anti vahetustehingute kaudu eelis, siis ei võtaks riigi omandis oleva maatüki vahetustehingu aegse turuhinna lihtne võrdlemine eraomandis oleva maatüki turuhinnaga, mille vastu see vahetati, piisavalt arvesse viimatinimetatu süstemaatilist ülehindamist. Seetõttu koostas komisjon vahetustehingu kaudu saadava eelise nõuetekohaseks hindamiseks valemi, mis võtab arvesse esialgses tehingus kasutatud halduslikult kehtestatud hindu. Valem, mis oli ära toodud juba algatamisotsuses, eeldab järgmiste summade arvutamist:

i)

eraomandis olnud metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe, ja

| ii) | riigi omandis olnud metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe. |
| --- | --- |

ii)

riigi omandis olnud metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe.

Eelis loetakse antuks, kui punkti ii väärtusest punkti i väärtuse lahutamisel on tulemus positiivne.

Kui on vaja kindlaks teha, kas vahetustehingu tulemuseks oli eelise andmine, võetakse samuti arvesse ühe osapoole teisele makstavat rahalist hüvitist, mille eesmärk on vahetustehingu objektiks oleva kahe maatüki halduslikult kehtestatud hindade erinevuse katmine.

| (148) | Kasutades seda valemit andmete suhtes, mille Bulgaaria ametiasutused esitasid vahetatud metsamaa õiglaste turuväärtuste ja halduslikult kehtestatud hindade kohta, teeb komisjon järelduse, et ligikaudu 80 % vaatlusalusel ajavahemikul teostatud vahetustehingute puhul anti maavahetuse abisaajatele eelis, nagu on näidatud tabelis 4.

  Tabel 4


  Vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja Bulgaaria ametiasutuste esitatud turuhindade võrdlus










  Vahetustehingud | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antud eelis (juhtumite arv) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| Protsent kõikidest vahetustehingutest | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| Teostatud vahetustehingute arv | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

Kasutades seda valemit andmete suhtes, mille Bulgaaria ametiasutused esitasid vahetatud metsamaa õiglaste turuväärtuste ja halduslikult kehtestatud hindade kohta, teeb komisjon järelduse, et ligikaudu 80 % vaatlusalusel ajavahemikul teostatud vahetustehingute puhul anti maavahetuse abisaajatele eelis, nagu on näidatud tabelis 4.

Tabel 4

Vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja Bulgaaria ametiasutuste esitatud turuhindade võrdlus

Vahetustehingud

2007

2008

2009

Kokku

Antud eelis (juhtumite arv)

18

48

38

104

Protsent kõikidest vahetustehingutest

78 %

77 %

81 %

79 %

Teostatud vahetustehingute arv

23

62

47

132

| (149) | Eespool esitatud andmed näitavad, et vahetustehingute jaoks alushinna määruse kohaselt halduslikult kehtestatud hinnad ei kajastanud piisavalt asjaomaste metsamaatükkide tegelikku turuväärtust. |
| --- | --- |

(149)

Eespool esitatud andmed näitavad, et vahetustehingute jaoks alushinna määruse kohaselt halduslikult kehtestatud hinnad ei kajastanud piisavalt asjaomaste metsamaatükkide tegelikku turuväärtust.

| (150) | Vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja kõnealuste maatükkide turuhindade erinevus tuleneb ühelt poolt asjaolust, et selle aluseks olev metoodika, mida alushinna määruses kasutatakse, ei kajasta piisavalt kriteeriume, mida turuosaline peaks vahetatud metsamaatükkide hindamisel oluliseks, ega omista neile nõuetekohast kaalu. Esiteks, alushinna määruse 1. lisas loetletud maa keskmised väärtused vastavalt taimede jaoks identseid kasvutingimusi pakkuva maa kategooriatele, millele maa alusväärtuse kindlaksmääramisel tuginetakse (vt põhjendus 18), kavatseti kehtestada turuhindade või riigimetsade üle peetava arvestuse alusel, aga tegelikkuses määrasid need kindlaks eksperdid väikese arvu turuallikate põhjal. |
| --- | --- |

(150)

Vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja kõnealuste maatükkide turuhindade erinevus tuleneb ühelt poolt asjaolust, et selle aluseks olev metoodika, mida alushinna määruses kasutatakse, ei kajasta piisavalt kriteeriume, mida turuosaline peaks vahetatud metsamaatükkide hindamisel oluliseks, ega omista neile nõuetekohast kaalu. Esiteks, alushinna määruse 1. lisas loetletud maa keskmised väärtused vastavalt taimede jaoks identseid kasvutingimusi pakkuva maa kategooriatele, millele maa alusväärtuse kindlaksmääramisel tuginetakse (vt põhjendus 18), kavatseti kehtestada turuhindade või riigimetsade üle peetava arvestuse alusel, aga tegelikkuses määrasid need kindlaks eksperdid väikese arvu turuallikate põhjal.

| (151) | Teiseks kujutavad koefitsiendid ja lisatasud, mida kasutatakse metsamaa teatud omaduste arvessevõtmiseks maa alusväärtuse arvutamisel ja mida on kirjeldatud põhjendustes 18–26, endast pigem haldusliku lihtsustamise vahendit kui katset mõõta täpselt majanduslikku väärtust, mida sarnases olukorras hüpoteetiline turuosaline nendele omadustele omistaks. Bulgaaria ametiasutused ei ole ka esitanud majanduslikke andmeid, mis põhjendaksid määruses kehtestatud koefitsientide ja lisatasude tasemeid. |
| --- | --- |

(151)

Teiseks kujutavad koefitsiendid ja lisatasud, mida kasutatakse metsamaa teatud omaduste arvessevõtmiseks maa alusväärtuse arvutamisel ja mida on kirjeldatud põhjendustes 18–26, endast pigem haldusliku lihtsustamise vahendit kui katset mõõta täpselt majanduslikku väärtust, mida sarnases olukorras hüpoteetiline turuosaline nendele omadustele omistaks. Bulgaaria ametiasutused ei ole ka esitanud majanduslikke andmeid, mis põhjendaksid määruses kehtestatud koefitsientide ja lisatasude tasemeid.

| (152) | Teiselt poolt, isegi kui alushinna määruses kehtestatud metoodika andis algselt tulemuseks vahetatud metsamaa turuhinnad, mis nii ei ole, ei ajakohastatud vaatlusalusel ajavahemikul kunagi keskmisi hindu, koefitsiente ja lisatasusid, et kajastada piisavalt hiljem aset leidnud turuhindade kõikumisi. Kohtupraktika kohaselt (88) tuleb maa hindade suure tõusu puhuks riigiasutuste poolt müüki pandud maa hinna halduslikult kehtestatud arvutusmeetodites ette näha hindade pidev ajakohastamine selliselt, et hind, mida ostja tegelikult on maksnud, on nende maade turuhinnale võimalikult lähedane. Bulgaaria ametiasutused selgitasid eeluurimise etapil, et vastavalt alushinna määruse artiklitele 7.1 ja 32 oleks tulnud määruses halduslikult kehtestatud hindade arvutamiseks ettenähtud koefitsiente igal aastal ajakohastada. Lisaks toimus Bulgaaria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt vaatlusalusel ajavahemikul metsamaa turuhindade suur tõus. Sellele vaatamata ei toimunud kõnealusel perioodil kordagi määruses ettenähtud ajakohastamist. Bulgaaria ametiasutused ajakohastasid hiljutiste turusuundumuste alusel üksnes 2010. aastal halduslikult kehtestatud hindade määramiseks kasutatud keskmisi hindu, koefitsiente ja lisatasusid. |
| --- | --- |

(152)

Teiselt poolt, isegi kui alushinna määruses kehtestatud metoodika andis algselt tulemuseks vahetatud metsamaa turuhinnad, mis nii ei ole, ei ajakohastatud vaatlusalusel ajavahemikul kunagi keskmisi hindu, koefitsiente ja lisatasusid, et kajastada piisavalt hiljem aset leidnud turuhindade kõikumisi. Kohtupraktika kohaselt (88) tuleb maa hindade suure tõusu puhuks riigiasutuste poolt müüki pandud maa hinna halduslikult kehtestatud arvutusmeetodites ette näha hindade pidev ajakohastamine selliselt, et hind, mida ostja tegelikult on maksnud, on nende maade turuhinnale võimalikult lähedane. Bulgaaria ametiasutused selgitasid eeluurimise etapil, et vastavalt alushinna määruse artiklitele 7.1 ja 32 oleks tulnud määruses halduslikult kehtestatud hindade arvutamiseks ettenähtud koefitsiente igal aastal ajakohastada. Lisaks toimus Bulgaaria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt vaatlusalusel ajavahemikul metsamaa turuhindade suur tõus. Sellele vaatamata ei toimunud kõnealusel perioodil kordagi määruses ettenähtud ajakohastamist. Bulgaaria ametiasutused ajakohastasid hiljutiste turusuundumuste alusel üksnes 2010. aastal halduslikult kehtestatud hindade määramiseks kasutatud keskmisi hindu, koefitsiente ja lisatasusid.

| (153) | Komisjon teeb seetõttu järelduse, et juhtudel, kui halduslikult kehtestatud hinnad, mida kasutati, ei kajastanud piisavalt vahetatud maa turuhinda, anti vahetustehingute kaudu maavahetuse kaudu abisaajatele majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon teeb seetõttu järelduse, et juhtudel, kui halduslikult kehtestatud hinnad, mida kasutati, ei kajastanud piisavalt vahetatud maa turuhinda, anti vahetustehingute kaudu maavahetuse kaudu abisaajatele majanduslik eelis.

6.1.4.   Vähese tähtsusega abi

| (154) | Viimaks tuleks märkida, et juhtudel, kui konkreetne vahetustehinguga seotud abisaaja sai eelise, mis ei ületanud komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (89) sätestatud piirmäärasid, ei käsitata eelist riigiabina ja seega ei laiene sellele aluslepingu artikli 107 lõike 1 keeld, tingimusel, et kõik teised määrusega kehtestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(154)

Viimaks tuleks märkida, et juhtudel, kui konkreetne vahetustehinguga seotud abisaaja sai eelise, mis ei ületanud komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (89) sätestatud piirmäärasid, ei käsitata eelist riigiabina ja seega ei laiene sellele aluslepingu artikli 107 lõike 1 keeld, tingimusel, et kõik teised määrusega kehtestatud tingimused on täidetud.

| (155) | Bulgaaria ametiasutuste esitatud kvantitatiivsete andmete alusel selgub, et paljudel juhtudel (90) jääb vahetustehinguga seotud abisaajate saadud abisumma allapoole vähese tähtsusega abi piirmäära 200 000 eurot. |
| --- | --- |

(155)

Bulgaaria ametiasutuste esitatud kvantitatiivsete andmete alusel selgub, et paljudel juhtudel (90) jääb vahetustehinguga seotud abisaajate saadud abisumma allapoole vähese tähtsusega abi piirmäära 200 000 eurot.

6.1.5.   Järeldus abi olemasolu kohta

| (156) | Komisjon teeb eelpool esitatut silmas pidades järelduse, et Bulgaaria Vabariigis vaatlusalusel ajavahemikul toimunud vahetustehingud kujutavad endast aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi nendel juhtudel, kui tehingu teine pool on nimetatud sätte tähenduses ettevõtja, tehingus kasutatud halduslikult kehtestatud hinnad ei kajastanud turuhindu ja määruses (EL) nr 1407/2013 kehtestatud vähese tähtsusega abi eeskirjad ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon teeb eelpool esitatut silmas pidades järelduse, et Bulgaaria Vabariigis vaatlusalusel ajavahemikul toimunud vahetustehingud kujutavad endast aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi nendel juhtudel, kui tehingu teine pool on nimetatud sätte tähenduses ettevõtja, tehingus kasutatud halduslikult kehtestatud hinnad ei kajastanud turuhindu ja määruses (EL) nr 1407/2013 kehtestatud vähese tähtsusega abi eeskirjad ei ole täidetud.

6.2.   MEETME ÕIGUSPÄRASUS

| (157) | Kuna Bulgaaria Vabariik ei teatanud kõnealustest vahetustehingutest enne nende teostamist, jättis ta täitmata aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohase kohustuse. Seega kujutavad kõnealused vahetustehingud endast ebaseaduslikult antud riigiabi. |
| --- | --- |

(157)

Kuna Bulgaaria Vabariik ei teatanud kõnealustest vahetustehingutest enne nende teostamist, jättis ta täitmata aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohase kohustuse. Seega kujutavad kõnealused vahetustehingud endast ebaseaduslikult antud riigiabi.

6.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (158) | Kuigi Bulgaaria ametiasutustel paluti esitada teave vahetustehingute võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga, jäid nad oma väidete juurde, et tehingud ei mõjutanud liidusisest kaubandust ja ei kujutanud endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(158)

Kuigi Bulgaaria ametiasutustel paluti esitada teave vahetustehingute võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga, jäid nad oma väidete juurde, et tehingud ei mõjutanud liidusisest kaubandust ja ei kujutanud endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (159) | Komisjon märgib sellega seoses, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamiskoormist erandina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 kannab peamiselt asjaomane liikmesriik, kes peab näitama, et erandi tingimused on täidetud (91). |
| --- | --- |

(159)

Komisjon märgib sellega seoses, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamiskoormist erandina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 kannab peamiselt asjaomane liikmesriik, kes peab näitama, et erandi tingimused on täidetud (91).

| (160) | Igal juhul märgib komisjon, et esmapilgul ei tundu olevat põhjuseid vahetustehingute siseturuga kokkusobivaks tunnistamiseks, kas siis otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel või nendel artiklitel põhinevate suuniste alusel. |
| --- | --- |

(160)

Igal juhul märgib komisjon, et esmapilgul ei tundu olevat põhjuseid vahetustehingute siseturuga kokkusobivaks tunnistamiseks, kas siis otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel või nendel artiklitel põhinevate suuniste alusel.

| (161) | Seega ei saa ühenduse suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris (edaspidi „metsandussuunised”) kasutada vahetustehingute skeemi puhul kokkusobivuse alusena, kuna neid kohaldatakse ainult kasvavate puude ja nende looduskeskkonna suhtes metsades ja muul metsamaal, sealhulgas meetmed metsade ökoloogilise ja kaitsefunktsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks ning metsade puhkefunktsiooni propageerimise ning sotsiaalse ja kultuurilise mõõtmega seotud meetmed. Lisaks ei sobi vahetustehingute raames antud abiga hõlmatud kulud kokku metsandussuuniste abikõlblike kulude määratlusega, (92) kuna eraõiguslikele isikutele ei kehtestatud seadus- või lepingujärgset kohustust kasutada vahetuse kaudu omandatud maad looduskaitsealadena. Vastupidi, kõikidel pooltel oli õigus taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist ehitusmaaks ja mõned seda tõesti tegid. |
| --- | --- |

(161)

Seega ei saa ühenduse suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris (edaspidi „metsandussuunised”) kasutada vahetustehingute skeemi puhul kokkusobivuse alusena, kuna neid kohaldatakse ainult kasvavate puude ja nende looduskeskkonna suhtes metsades ja muul metsamaal, sealhulgas meetmed metsade ökoloogilise ja kaitsefunktsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks ning metsade puhkefunktsiooni propageerimise ning sotsiaalse ja kultuurilise mõõtmega seotud meetmed. Lisaks ei sobi vahetustehingute raames antud abiga hõlmatud kulud kokku metsandussuuniste abikõlblike kulude määratlusega, (92) kuna eraõiguslikele isikutele ei kehtestatud seadus- või lepingujärgset kohustust kasutada vahetuse kaudu omandatud maad looduskaitsealadena. Vastupidi, kõikidel pooltel oli õigus taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist ehitusmaaks ja mõned seda tõesti tegid.

| (162) | Samuti ei sisaldu kokkusobivuse alus suunistes riikliku regionaalabi kohta aastateks 2007–2013. Komisjon märgib sellega seoses, et Bulgaaria ametiasutused ei teostanud vahetustehinguid konkreetselt regionaalarengu toetamiseks. Lisaks ei olnud abikõlblikud kulud määratletud, samuti ei olnud kindlaks määratud, kuidas abi stimuleerivat mõju kontrollitakse ja kuidas tagatakse kohaldamisele kuuluvate piirkondlike abi ülemmäärade järgimine. |
| --- | --- |

(162)

Samuti ei sisaldu kokkusobivuse alus suunistes riikliku regionaalabi kohta aastateks 2007–2013. Komisjon märgib sellega seoses, et Bulgaaria ametiasutused ei teostanud vahetustehinguid konkreetselt regionaalarengu toetamiseks. Lisaks ei olnud abikõlblikud kulud määratletud, samuti ei olnud kindlaks määratud, kuidas abi stimuleerivat mõju kontrollitakse ja kuidas tagatakse kohaldamisele kuuluvate piirkondlike abi ülemmäärade järgimine.

| (163) | Lõpuks väitsid Bulgaaria ametiasutused algatamisotsuse vastuvõtmisele eelnenud arutelude käigus, et vahetustehingud toetasid avaliku poliitika eesmärki konsolideerida metsamaa omandiõigus. Isegi kui metsamaa konsolideerimist võiks pidada ühist huvi pakkuvaks eesmärgiks, mida see ei ole, ei tõendanud Bulgaaria ametiasutused, et antud abi oli vajalik selle eesmärgi saavutamiseks või et valitud vahendid olid kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

(163)

Lõpuks väitsid Bulgaaria ametiasutused algatamisotsuse vastuvõtmisele eelnenud arutelude käigus, et vahetustehingud toetasid avaliku poliitika eesmärki konsolideerida metsamaa omandiõigus. Isegi kui metsamaa konsolideerimist võiks pidada ühist huvi pakkuvaks eesmärgiks, mida see ei ole, ei tõendanud Bulgaaria ametiasutused, et antud abi oli vajalik selle eesmärgi saavutamiseks või et valitud vahendid olid kõige asjakohasemad.

| (164) | Samuti ei suutnud nad tõendada, et valitud vahendid tagasid abi andmisel piirdumise minimaalselt vajalikuga, mis stimuleeriks eraõiguslikke isikuid vahetustehinguid sooritama. See nähtub muu hulgas ettenähtud metoodikat kasutades saadud halduslikult kehtestatud hindade tugevast kõikumisest. Bulgaaria ametiasutuste esitatud turuhindadega võrreldes ei tundu, et halduslikult kehtestatud hinnad oleksid süstemaatiliselt sarnase protsendi võrra turuhindadest kõrgemad või madalamad. Kui võtta näiteks 2007. aasta tehingud, siis jäi eraomandis olevate maatükkide turuhindade ja halduslikult kehtestatud hindade erinevus vahemikku –503,97 ... +89,91 % (93). |
| --- | --- |

(164)

Samuti ei suutnud nad tõendada, et valitud vahendid tagasid abi andmisel piirdumise minimaalselt vajalikuga, mis stimuleeriks eraõiguslikke isikuid vahetustehinguid sooritama. See nähtub muu hulgas ettenähtud metoodikat kasutades saadud halduslikult kehtestatud hindade tugevast kõikumisest. Bulgaaria ametiasutuste esitatud turuhindadega võrreldes ei tundu, et halduslikult kehtestatud hinnad oleksid süstemaatiliselt sarnase protsendi võrra turuhindadest kõrgemad või madalamad. Kui võtta näiteks 2007. aasta tehingud, siis jäi eraomandis olevate maatükkide turuhindade ja halduslikult kehtestatud hindade erinevus vahemikku –503,97 ... +89,91 % (93).

| (165) | Lõpuks ei suutnud Bulgaaria ametiasutused tõendada, et vahetustehingud ei kahjustanud konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. Seetõttu ei saa vahetustehinguid käsitada otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(165)

Lõpuks ei suutnud Bulgaaria ametiasutused tõendada, et vahetustehingud ei kahjustanud konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. Seetõttu ei saa vahetustehinguid käsitada otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivana.

| (166) | Komisjon teeb sellest tulenevalt järelduse, et vahetustehingute raames antud abi ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon teeb sellest tulenevalt järelduse, et vahetustehingute raames antud abi ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana.

7.   ABI TAGASINÕUDMINE

| (167) | Kui ebaseaduslikult antud riigiabi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks, peavad abisaajad selle abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt tagastama, kui see ei ole vastuolus õiguse üldpõhimõttega. Nimetatud määruse artikli 14 lõige 2 näeb ette, et abi tuleb koos intressiga sisse nõuda alates kuupäevast, millest alates abisaaja sai ebaseaduslikku abi kasutada, kuni abi tegeliku tagastamise kuupäevani. Määruse artikli 14 lõige 3 näeb ette, et tagastamine toimub viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist. |
| --- | --- |

(167)

Kui ebaseaduslikult antud riigiabi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks, peavad abisaajad selle abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt tagastama, kui see ei ole vastuolus õiguse üldpõhimõttega. Nimetatud määruse artikli 14 lõige 2 näeb ette, et abi tuleb koos intressiga sisse nõuda alates kuupäevast, millest alates abisaaja sai ebaseaduslikku abi kasutada, kuni abi tegeliku tagastamise kuupäevani. Määruse artikli 14 lõige 3 näeb ette, et tagastamine toimub viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist.

| (168) | Tagasinõudmise eesmärk on saavutatud, kui ettevõtjad, kes on abist kasu saanud, on kõnealuse ebaseadusliku abi koos nõuetekohase viivisega tagasi maksnud. Abi tagastamisega kaotab abisaaja turueelise teiste konkurentide ees ning taastatakse konkurentsitingimused, mis kehtisid enne abi andmist (94). Liikmesriik võib valida meetmed, mille abil ta täidab ebaseadusliku abi tagasinõudmise kohustuse, tingimusel et valitud meetmed ei kahjusta liidu õiguse ulatust ja tõhusust. Liikmesriik võib tagasinõudmise kohustuse täita ainult juhul, kui valitud vahendid on sobivad, et taastada normaalsed konkurentsitingimused, mida on kahjustatud ebaseadusliku abi andmisega, ning nimetatud vahendid on kooskõlas liidu õiguse asjaomaste sätetega (95). |
| --- | --- |

(168)

Tagasinõudmise eesmärk on saavutatud, kui ettevõtjad, kes on abist kasu saanud, on kõnealuse ebaseadusliku abi koos nõuetekohase viivisega tagasi maksnud. Abi tagastamisega kaotab abisaaja turueelise teiste konkurentide ees ning taastatakse konkurentsitingimused, mis kehtisid enne abi andmist (94). Liikmesriik võib valida meetmed, mille abil ta täidab ebaseadusliku abi tagasinõudmise kohustuse, tingimusel et valitud meetmed ei kahjusta liidu õiguse ulatust ja tõhusust. Liikmesriik võib tagasinõudmise kohustuse täita ainult juhul, kui valitud vahendid on sobivad, et taastada normaalsed konkurentsitingimused, mida on kahjustatud ebaseadusliku abi andmisega, ning nimetatud vahendid on kooskõlas liidu õiguse asjaomaste sätetega (95).

| (169) | Kuna on leitud, et Bulgaaria Vabariik on andnud vahetustehingute kaudu ebaseaduslikult riigiabi, tuleb Bulgaaria Vabariigil nõuda vahetustehingutega seotud abisaajatelt abi tagastamist. |
| --- | --- |

(169)

Kuna on leitud, et Bulgaaria Vabariik on andnud vahetustehingute kaudu ebaseaduslikult riigiabi, tuleb Bulgaaria Vabariigil nõuda vahetustehingutega seotud abisaajatelt abi tagastamist.

7.1.   NENDE ABISAAJATE TUVASTAMINE, KELLELT ABI TAGASI NÕUTAKSE

| (170) | Ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda ettevõtjatelt, kes sellest tegelikult kasu said (96). Kui komisjon ei saa otsuses endas kindlaks määrata kõiki ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi saanud ettevõtjaid, peab seda otsuse rakendamisprotsessi alguses tegema asjaomane liikmesriik, kes peab kaaluma iga asjaomase ettevõtja individuaalset olukorda (97). |
| --- | --- |

(170)

Ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda ettevõtjatelt, kes sellest tegelikult kasu said (96). Kui komisjon ei saa otsuses endas kindlaks määrata kõiki ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi saanud ettevõtjaid, peab seda otsuse rakendamisprotsessi alguses tegema asjaomane liikmesriik, kes peab kaaluma iga asjaomase ettevõtja individuaalset olukorda (97).

| (171) | Käesoleval juhul on võimalikud abisaajad, kes siseturuga kokkusobimatust riigiabist kasu saavad, need füüsilised ja juriidilised isikud, kes osalesid vaatlusalusel ajavahemikul 132 vahetustehingus Bulgaaria ametiasutustega. Bulgaaria ametiasutused peaksid sellest rühmast välja arvama need füüsilised ja juriidilised isikud, kes ei kvalifitseeru ettevõtjatena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning isikud, kes said vahetustehingute kaudu, milles nad osalesid, kokkuvõttes eelise, mis ei ületanud vähese tähtsusega abi määruses kehtestatud piirmäärasid, kui kõnealused tehingud vastavad ka teistele selle määruse tingimustele. Vahetustehingutes osalenud ülejäänud füüsilisi ja juriidilisi isikuid tuleks käsitada ebaseaduslikult antud riigiabi saajatena, kellelt Bulgaaria ametiasutused peavad kõnealuste tehingute tulemusena saadud eelise tagasi nõudma. |
| --- | --- |

(171)

Käesoleval juhul on võimalikud abisaajad, kes siseturuga kokkusobimatust riigiabist kasu saavad, need füüsilised ja juriidilised isikud, kes osalesid vaatlusalusel ajavahemikul 132 vahetustehingus Bulgaaria ametiasutustega. Bulgaaria ametiasutused peaksid sellest rühmast välja arvama need füüsilised ja juriidilised isikud, kes ei kvalifitseeru ettevõtjatena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning isikud, kes said vahetustehingute kaudu, milles nad osalesid, kokkuvõttes eelise, mis ei ületanud vähese tähtsusega abi määruses kehtestatud piirmäärasid, kui kõnealused tehingud vastavad ka teistele selle määruse tingimustele. Vahetustehingutes osalenud ülejäänud füüsilisi ja juriidilisi isikuid tuleks käsitada ebaseaduslikult antud riigiabi saajatena, kellelt Bulgaaria ametiasutused peavad kõnealuste tehingute tulemusena saadud eelise tagasi nõudma.

7.2.   ABI KVANTIFITSEERIMINE

| (172) | Komisjonil ei ole juriidilist kohustust määrata kindlaks täpne tagasinõutav abisumma, eriti juhul, kui tal puuduvad selleks vajalikud andmed. On piisav, kui komisjoni otsus sisaldab teavet, mis võimaldab liikmesriigil ilma suuremate raskusteta tagasinõutav abisumma kindlaks määrata (98). |
| --- | --- |

(172)

Komisjonil ei ole juriidilist kohustust määrata kindlaks täpne tagasinõutav abisumma, eriti juhul, kui tal puuduvad selleks vajalikud andmed. On piisav, kui komisjoni otsus sisaldab teavet, mis võimaldab liikmesriigil ilma suuremate raskusteta tagasinõutav abisumma kindlaks määrata (98).

| (173) | Nagu selgitatud põhjenduses 147, on komisjon seisukohal, et liikmesriik peaks igalt abisaajalt tagasinõutava siseturuga kokkusobimatu abi summa kindlaksmääramisel kasutama lähtepunktina järgmist metoodikat:






  i) | määrama kindlaks erinevuse eraomandis oleva metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki halduslikult kehtestatud hinna vahel, mis määratakse kindlaks kooskõlas alushinna määrusega, ja |
| --- | --- | --- |

(173)

Nagu selgitatud põhjenduses 147, on komisjon seisukohal, et liikmesriik peaks igalt abisaajalt tagasinõutava siseturuga kokkusobimatu abi summa kindlaksmääramisel kasutama lähtepunktina järgmist metoodikat:

i)

määrama kindlaks erinevuse eraomandis oleva metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki halduslikult kehtestatud hinna vahel, mis määratakse kindlaks kooskõlas alushinna määrusega, ja

| ii) | määrama kindlaks erinevuse riigi omandis oleva metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki halduslikult kehtestatud hinna vahel, mis määratakse kindlaks kooskõlas alushinna määrusega. |
| --- | --- |

ii)

määrama kindlaks erinevuse riigi omandis oleva metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki halduslikult kehtestatud hinna vahel, mis määratakse kindlaks kooskõlas alushinna määrusega.

Vahetustehingute kaudu saadud riigiabi esialgne summa on võrdne punkti ii ja punkti i väärtuste vahega.

Juhtudel, kui riigi omandis olev kõrgema halduslikult kehtestatud väärtusega maatükk vahetati eraomandis oleva madalama halduslikult kehtestatud väärtusega maatüki vastu, tuleks seda esialgset summat korrigeerida. Bulgaaria ametiasutuste väitel pidi abisaaja sellistel juhtudel maksma riigile hüvitist, et katta maatükkide väärtuse erinevus. Järelikult tuleb esialgset abisummat vähendada abisaaja poolt Bulgaaria ametiasutustele makstud hüvitise summa võrra. Saadud summa peavad Bulgaaria ametiasutused abisaajalt vahetustehingu kaudu saadud eelise korvamiseks tagasi nõudma.

| (174) | Asjaomaste maatükkide turuhindade kindlaksmääramiseks peab olema täielikult kajastatud maa majanduslik väärtus vahetuse hetkel. Bulgaaria ametiasutuste 29. augusti 2008. aasta dokumendis sisalduvast teabest ilmneb, et teatavatel juhtudel olid ehitised ja taristu enne vahetustehingu teostamist riigile kuuluvatele metsamaatükkidele juba rajatud, isegi kui maatükk ei olnud eelnevalt liigitatud ehitusmaaks. Komisjon on arvamusel, et sellistel juhtudel peab ehitiste ja/või taristu väärtus maatüki turuväärtuses samuti täielikult kajastuma. |
| --- | --- |

(174)

Asjaomaste maatükkide turuhindade kindlaksmääramiseks peab olema täielikult kajastatud maa majanduslik väärtus vahetuse hetkel. Bulgaaria ametiasutuste 29. augusti 2008. aasta dokumendis sisalduvast teabest ilmneb, et teatavatel juhtudel olid ehitised ja taristu enne vahetustehingu teostamist riigile kuuluvatele metsamaatükkidele juba rajatud, isegi kui maatükk ei olnud eelnevalt liigitatud ehitusmaaks. Komisjon on arvamusel, et sellistel juhtudel peab ehitiste ja/või taristu väärtus maatüki turuväärtuses samuti täielikult kajastuma.

| (175) | Komisjon märgib, et teave vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ning tehingutega hõlmatud kõikide maatükkide turuhindade kohta vahetustehingute hetkel on Bulgaaria ametiasutustel juba olemas, (99) nii et Bulgaaria ametiasutustel peaks olema võimalik tagasinõutavad summad põhjenduses 173 kirjeldatud metoodika alusel ilma suuremate raskusteta kindlaks määrata (100). |
| --- | --- |

(175)

Komisjon märgib, et teave vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ning tehingutega hõlmatud kõikide maatükkide turuhindade kohta vahetustehingute hetkel on Bulgaaria ametiasutustel juba olemas, (99) nii et Bulgaaria ametiasutustel peaks olema võimalik tagasinõutavad summad põhjenduses 173 kirjeldatud metoodika alusel ilma suuremate raskusteta kindlaks määrata (100).

| (176) | Juhtudel, kui Bulgaaria ametiasutustel on võimalik õiguspärastel kaalutlustel kahelda metoodika rakendatavuses või kui see annab tulemuseks summa, mis selgelt ei kajasta piisavalt abisaaja poolt saadud riigiabi summat, võivad nad teha otsuse lasta hinnata vahetatud maatükkide turuhinda tehingu ajal sõltumatul eksperdil, kes on selliseks hindamiseks kvalifitseeritud ja valitud avatud riigihankemenetluse käigus. Eksperdi valimise menetluse kindlaksmääramisel tuleb järgida läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid, isegi kui leping ei ületa liidu riigihankedirektiivides ette nähtud piirmäärasid. Hankemenetlus peaks olema eelkõige: i) nõuetekohaselt välja kuulutatud; ii) põhinema eelnevalt teadaolevatel objektiivsetel valikukriteeriumidel ja iii) sisaldama teavet, et pärast eelvaliku etappi tehakse lõplik otsus komisjoni talituste esindajate osavõtul. Nendel erandjuhtudel peavad Bulgaaria ametiasutused: i) näitama ära asjaomase(d) maatüki(d), ii) näitama ära põhjenduse, miks on konkreetsel juhtumil vaja sõltumatu eksperdi hinnangut ja iii) esitama komisjonile ettepaneku sõltumatu (riigihanke kaudu valitud) eksperdi kohta, kelle suhtes annavad nõusoleku nii komisjon kui ka Bulgaaria Vabariik. |
| --- | --- |

(176)

Juhtudel, kui Bulgaaria ametiasutustel on võimalik õiguspärastel kaalutlustel kahelda metoodika rakendatavuses või kui see annab tulemuseks summa, mis selgelt ei kajasta piisavalt abisaaja poolt saadud riigiabi summat, võivad nad teha otsuse lasta hinnata vahetatud maatükkide turuhinda tehingu ajal sõltumatul eksperdil, kes on selliseks hindamiseks kvalifitseeritud ja valitud avatud riigihankemenetluse käigus. Eksperdi valimise menetluse kindlaksmääramisel tuleb järgida läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid, isegi kui leping ei ületa liidu riigihankedirektiivides ette nähtud piirmäärasid. Hankemenetlus peaks olema eelkõige: i) nõuetekohaselt välja kuulutatud; ii) põhinema eelnevalt teadaolevatel objektiivsetel valikukriteeriumidel ja iii) sisaldama teavet, et pärast eelvaliku etappi tehakse lõplik otsus komisjoni talituste esindajate osavõtul. Nendel erandjuhtudel peavad Bulgaaria ametiasutused: i) näitama ära asjaomase(d) maatüki(d), ii) näitama ära põhjenduse, miks on konkreetsel juhtumil vaja sõltumatu eksperdi hinnangut ja iii) esitama komisjonile ettepaneku sõltumatu (riigihanke kaudu valitud) eksperdi kohta, kelle suhtes annavad nõusoleku nii komisjon kui ka Bulgaaria Vabariik.

| (177) | Lõpuks, kuna tagasinõude eesmärk on taastada vahetustehingu kuupäevale eelnenud olukord, on komisjon seisukohal, et võttes arvesse sellise metsamaaga seotud vahetustehingute erandlikku olemust, mida ei ole eelnevalt ärieesmärkidel kasutatud, täidaks Bulgaaria Vabariik oma kohustuse ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmiseks, kui ta tühistaks vaidlustatud vahetustehingud, vahetades asjaomased maatükid tagasi. See oleks asjakohane siiski üksnes juhul, kui alates vahetustehingu kuupäevast ei ole asjaomasel riigi omandis oleval ja eraomandis oleval metsamaal olulisi muudatusi tehtud. Sellistel juhtudel tuleb teavitada komisjoni asjaomastest maatükkidest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest Bulgaaria Vabariigile, vastavad vahetused tuleb tühistada ja tõend toimingu kohta tuleb esitada nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast. |
| --- | --- |

(177)

Lõpuks, kuna tagasinõude eesmärk on taastada vahetustehingu kuupäevale eelnenud olukord, on komisjon seisukohal, et võttes arvesse sellise metsamaaga seotud vahetustehingute erandlikku olemust, mida ei ole eelnevalt ärieesmärkidel kasutatud, täidaks Bulgaaria Vabariik oma kohustuse ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmiseks, kui ta tühistaks vaidlustatud vahetustehingud, vahetades asjaomased maatükid tagasi. See oleks asjakohane siiski üksnes juhul, kui alates vahetustehingu kuupäevast ei ole asjaomasel riigi omandis oleval ja eraomandis oleval metsamaal olulisi muudatusi tehtud. Sellistel juhtudel tuleb teavitada komisjoni asjaomastest maatükkidest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest Bulgaaria Vabariigile, vastavad vahetused tuleb tühistada ja tõend toimingu kohta tuleb esitada nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

| (178) | Kõikidel juhtudel, kui tagasinõue on ette nähtud, jõustatakse tagasinõue alates ajast, mil abisaajad eelise said, st alates selle õigusakti kuupäevast, millega anti abisaajatele õigus vahetada nende eraomandis olev metsamaa riigi omandis oleva metsamaa vastu. |
| --- | --- |

(178)

Kõikidel juhtudel, kui tagasinõue on ette nähtud, jõustatakse tagasinõue alates ajast, mil abisaajad eelise said, st alates selle õigusakti kuupäevast, millega anti abisaajatele õigus vahetada nende eraomandis olev metsamaa riigi omandis oleva metsamaa vastu.

| (179) | Tagasinõude summalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abi abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse liitintressi valemi alusel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (101) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (102) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004. |
| --- | --- |

(179)

Tagasinõude summalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abi abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse liitintressi valemi alusel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (101) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (102) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

| (180) | Riigiabi summade konkreetsetelt abisaajatelt tagasinõudmise ajakava järgib võimalikult täpselt tagasinõudmisteatises (103) ettenähtud tähtaegu. Tähtajad ei tohiks igal juhul ületada tabelis 5 märgitut.

  Tabel 5


  Tagasinõudmise graafik







  Aeg | Meede |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest: |

(180)

Riigiabi summade konkreetsetelt abisaajatelt tagasinõudmise ajakava järgib võimalikult täpselt tagasinõudmisteatises (103) ettenähtud tähtaegu. Tähtajad ei tohiks igal juhul ületada tabelis 5 märgitut.

Tabel 5

Tagasinõudmise graafik

Aeg

Meede

1.

Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest:

Bulgaaria Vabariik teavitab komisjoni otsuse rakendamiseks kavandatud või võetud meetmetest ja eelkõige:

| i) | esitab komisjonile loetelu kõikide tagasinõudmisega seotud vahetustehingute kohta, märkides ära järgmise teabe:






  — | eraomandis olevate ja riigi omandis olevate vahetatud metsamaatükkide halduslikult kehtestatud ja turuhinnad (teabe alusel, mille Bulgaaria Vabariik esitas dokumendis 2014/032997), teave iga tehinguga kaasnenud lisahüvitiste kohta ja tulemuseks saadud tagasinõutava riigiabi summa; |
| --- | --- | --- |

i)

esitab komisjonile loetelu kõikide tagasinõudmisega seotud vahetustehingute kohta, märkides ära järgmise teabe:

—

eraomandis olevate ja riigi omandis olevate vahetatud metsamaatükkide halduslikult kehtestatud ja turuhinnad (teabe alusel, mille Bulgaaria Vabariik esitas dokumendis 2014/032997), teave iga tehinguga kaasnenud lisahüvitiste kohta ja tulemuseks saadud tagasinõutava riigiabi summa;

| — | tehingus osalenud eraõigusliku isiku nimi ja põhjused, miks seda abisaajat käsitatakse või ei käsitata ettevõtjana; |
| --- | --- |

—

tehingus osalenud eraõigusliku isiku nimi ja põhjused, miks seda abisaajat käsitatakse või ei käsitata ettevõtjana;

| ii) | juhtumid, mille puhul võetakse tagasinõude aluseks eksperthinnang metsamaatükkide turuhindade kohta vahetustehingu toimumise hetkel (põhjendus 176); |
| --- | --- |

ii)

juhtumid, mille puhul võetakse tagasinõude aluseks eksperthinnang metsamaatükkide turuhindade kohta vahetustehingu toimumise hetkel (põhjendus 176);

| iii) | juhtumid, mille puhul teostatakse tagasinõudmine vahetustehingute tühistamise kaudu (põhjendus 177); |
| --- | --- |

iii)

juhtumid, mille puhul teostatakse tagasinõudmine vahetustehingute tühistamise kaudu (põhjendus 177);

| 2. | Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest |
| --- | --- |

2.

Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest

Eespool punkti 1 alapunktis ii märgitud maatükkide puhul on Bulgaaria Vabariik määranud kõnealuste maatükkide hindamiseks sõltumatu eksperdi. Ekspert valitakse avatud riigihanke teel ja määratakse kokkuleppel komisjoniga Bulgaaria Vabariigi eelneva ettepaneku alusel.

| 3. | Seitsme kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest |
| --- | --- |

3.

Seitsme kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest

Bulgaaria Vabariik esitab komisjonile sõltumatu eksperdi hindamisaruande eespool punkti 1 alapunktis ii märgitud maatükkide kohta.

| 4. | Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest |
| --- | --- |

4.

Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest

Bulgaaria Vabariik on saatnud kõikidele asjaomastele abisaajatele sissenõudekorraldused, milles on märgitud täpsed tagasinõutavad summad.

| 5. | Kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest |
| --- | --- |

5.

Kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest

Bulgaaria Vabariik on teostanud sissenõudmise kõikide asjaomaste vahetustehingute osas.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Bulgaaria Vabariik andis ettevõtjatele ebaseaduslikult 1. jaanuarist 2007 kuni 27. jaanuarini 2009 riigi omandis olnud metsamaa eraomandis olnud metsamaa vastu vahetamise tehingute raames aluslepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu antud individuaalne abi ei kujuta endast riigiabi, kui see vastab selle andmise ajal tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 2 kohaselt vastuvõetud määrusega, mida kohaldatakse abi andmise ajal.

Artikkel 3

Artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu antud individuaalne abi, mis selle andmise ajal vastab tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastuvõetud määruse või muu lubatud abiskeemiga, on siseturuga kokkusobiv seda liiki abi suhtes kohaldatavate ülemmäärade ulatuses.

Artikkel 4

1.   Bulgaaria Vabariik nõuab artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu antud siseturuga kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi.

2.   Erandina punktist 1 võib siseturuga kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi nõuda vahetustehingute tühistamise teel, kui alates vahetustehingu kuupäevast ei ole asjaomasel riigi omandis oleval ja eraomandis oleval metsamaal olulisi muudatusi tehtud.

3.   Tagasinõude summalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal abi abisaajate käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.

4.   Intress arvutatakse liitintressi valemi alusel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008.

5.   Bulgaaria Vabariik tühistab kõik artiklis 1 osutatud vahetustehingute raames veel tegemata abimaksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

1.   Artiklis 1 osutatud skeemi alusel antud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Bulgaaria Vabariik tagab, et käesolev otsus rakendatakse täies ulatuses kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 6

1.   Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Bulgaaria Vabariik komisjonile järgmise teabe:

| a) | kõikide vahetustehingute loetelu, märkides ära järgmise teabe:






  — | eraomandis olnud ja riigi omandis olnud vahetatud metsamaatükkide halduslikult kehtestatud ja turuhinnad, teave iga tehinguga kaasnenud täiendavate rahasummade kohta ja saadud riigiabi summa; |
| --- | --- | --- |

a)

kõikide vahetustehingute loetelu, märkides ära järgmise teabe:

—

eraomandis olnud ja riigi omandis olnud vahetatud metsamaatükkide halduslikult kehtestatud ja turuhinnad, teave iga tehinguga kaasnenud täiendavate rahasummade kohta ja saadud riigiabi summa;

| — | tehingus osalenud eraõigusliku isiku nimi, st vahetustehinguga seotud abisaaja, ja põhjused, miks seda isikut käsitatakse või ei käsitata ettevõtjana; |
| --- | --- |

—

tehingus osalenud eraõigusliku isiku nimi, st vahetustehinguga seotud abisaaja, ja põhjused, miks seda isikut käsitatakse või ei käsitata ettevõtjana;

| b) | juhtumid, mille puhul võetakse sissenõudmise aluseks turuhinnad vahetustehingute ajahetkel, mis on ära toodud Bulgaaria Vabariigi dokumendis 2014/032997; |
| --- | --- |

b)

juhtumid, mille puhul võetakse sissenõudmise aluseks turuhinnad vahetustehingute ajahetkel, mis on ära toodud Bulgaaria Vabariigi dokumendis 2014/032997;

| c) | juhtumid, mille puhul teostatakse sissenõudmine vahetustehingu tühistamise kaudu; |
| --- | --- |

c)

juhtumid, mille puhul teostatakse sissenõudmine vahetustehingu tühistamise kaudu;

| d) | juhtumid, mille puhul võetakse sissenõudmise aluseks sõltumatu eksperthindaja kindlaksmääratud summad, ning dokumendid, mis tõendavad, et kõnealune sõltumatu ekspert, kes on valitud riigihanke teel ja kelle on heaks kiitnud komisjon, on ametlikult määratud. |
| --- | --- |

d)

juhtumid, mille puhul võetakse sissenõudmise aluseks sõltumatu eksperthindaja kindlaksmääratud summad, ning dokumendid, mis tõendavad, et kõnealune sõltumatu ekspert, kes on valitud riigihanke teel ja kelle on heaks kiitnud komisjon, on ametlikult määratud.

2.   Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Bulgaaria Vabariik komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajate loetelu, kes on saanud artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu abi, ning abi kogusumma, mida igaüks nendest kõnealuste tehingute tulemusena sai; |
| --- | --- |

a)

abisaajate loetelu, kes on saanud artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu abi, ning abi kogusumma, mida igaüks nendest kõnealuste tehingute tulemusena sai;

| b) | igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

3.   Kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Bulgaaria Vabariik dokumendid, mis tõendavad, et abi on asjaomastelt abisaajatelt täies ulatuses tagasi nõutud.

4.   Bulgaaria Vabariik teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete arengust, kuni artiklis 1 osutatud vahetustehingute raames antud abi on tagasi makstud, esitades iga kahe kuu järel aruande. Komisjoni taotlusel esitab Bulgaaria Vabariik viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Lisaks edastab Bulgaaria Vabariik üksikasjalikud andmed abisummade ja intressi kohta, mille abisaaja on juba tagasi maksnud.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 5. september 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 273, 16.9.2011, lk 13.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  26. juuli 2011. aasta kiri.

3

(4)  27. juuli 2011. aasta kiri.

4

(5)  28. juuli ja 14. oktoobri 2011. aasta kirjad.

5

(6)  29. juuli 2011. aasta kiri.

6

(7)  29. juuli 2011. aasta kiri.

7

(8)  29. juuli 2011. aasta kiri.

8

(9)  30. juuli 2011. aasta, 15. ja 22. oktoobri 2011. aasta kirjad.

9

(10)  31. juuli 2011. aasta kiri.

10

(11)  1. augusti 2011. aasta kiri.

11

(12)  1. augusti 2011. aasta kiri.

12

(13)  5. augusti 2011. aasta kiri.

13

(14)  12. augusti 2011. aasta kiri.

14

(15)  22. augusti 2011. aasta kiri.

15

(16)  12. oktoobri 2011. aasta kiri.

16

(17)  14. ja 23. oktoobri 2011. aasta kirjad.

17

(18)  14. oktoobri 2011. aasta kiri.

18

(19)  14. oktoobri 2011. aasta kiri.

19

(20)  16. septembri ja 15. oktoobri 2011. aasta kirjad.

20

(21)  16. septembri ja 15. oktoobri 2011. aasta kirjad.

21

(22)  16. septembri ja 15. oktoobri 2011. aasta kirjad.

22

(23)  15. oktoobri 2011. aasta ja 7. detsembri 2011. aasta kirjad.

23

(24)  17. oktoobri 2011. aasta kiri. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1) artikli 6 lõike 2 kohaselt taotles huvitatud isik, et potentsiaalse kahju tekkimise tõttu ei avaldataks kõnealusele liikmesriigile tema andmeid.

24

(25)  Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Yavor Haytov, Valentina Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Babeva, Elizabet Mihailova, Svetoslav Mihailov, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD ja Boil OOD.

25

(26)  Bulgaaria metsaseadus, mis avaldati Bulgaaria 29. detsembri 1997. aasta ametlikus väljaandes nr 125.

26

(27)  Vastu võetud ministrite nõukogu 6. novembri 2003. aasta käskkirjaga nr 252, avaldatud Bulgaaria 18. novembri 2003. aasta ametlikus väljaandes nr 101 (viimased muudatused Bulgaaria 5. jaanuari 2007. aasta ametlikus väljaandes nr 1).

27

(28)  Metsanduse täitevametit nimetati varem riiklikuks metsaametiks. Järjepidevuse huvides viidatakse sellele käesolevas otsuses läbivalt kui metsanduse täitevametile.

28

(29)  Kui kinnistu kuulub mitmesse piirkonda, võetakse arvesse kõrgemat koefitsienti.

29

(30)  Avaldatud Bulgaaria 2. jaanuari 2001. aasta ametlikus väljaandes nr 1.

30

(31)  Ajavahemikul 1999–2007 tunti seda ministeeriumi põllumajandus- ja metsandusministeeriumina, 2008. aasta alguses nimetati see ümber põllumajandus- ja toiduministeeriumiks. Järjepidevuse huvides viidatakse ministeeriumile käesolevas otsuses läbivalt selle praegust nime kasutades. Metsanduse täitevamet oli varem selle ministeeriumi osa.

31

(32)  Avaldatud Bulgaaria 21. mai 1996. aasta ametlikus väljaandes nr 44 (viimased muudatused Bulgaaria 2. juuni 2009. aasta ametlikus väljaandes nr 41).

32

(33)  Avaldatud Bulgaaria 22. novembri 1950. aasta ametlikus väljaandes nr 275 (viimased muudatused Bulgaaria 30. mai 2008. aasta ametlikus väljaandes nr 50).

33

(34)  2009. aastal kehtestatud moratooriumiga võib blokeerida teadmata arvu kavandatud sihtotstarbe muutmisi.

34

(35)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

35

(36)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

36

(37)  Kaebuse esitaja väitel mõjutab metsa riiklikust metsafondist väljaarvamine kohalike ametiasutuste hilisemat otsust selle kasutuse kohta, kuna neile ei jää paremat valikut kui võtta vastu ruumiline detailplaneering maatüki kohta, mis ei ole enam metsamaa ja mida sellena enam ei kaitsta.

37

(38)  „Bulgaaria: metsanduspoliitika teatis”, 10. märts 2009, lk 11, punkt 51, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf.

38

(39)  Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren OOD ja Elkabel AD.

39

(40)  Seda arvamust toetasid Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, hr Gerov, hr Babev ja pr Babeva, hr Terziev, hr Mihailov ja pr Mihailova.

40

(41)  All Seas.

41

(42)  LM Impex.

42

(43)  Seda arvamust toetasid Izgrev, Litex, MIKS, BOIL ja pr Blagoeva.

43

(44)  Seda arvamust toetasid hr Gerov ja hr Terziev ja hr Babev ja pr Babeva.

44

(45)  All Seas.

45

(46)  Foros Development, Izgrev, Liteks Komers ja Jivka Blagoeva.

46

(47)  Seda arvamust toetasid hr Mihailov ja pr Mihailova, Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel ja pr Blagoeva.

47

(48)  Pr Blagoeva.

48

(49)  Izgrev ja Litex Komers.

49

(50)  Hr Gerov, hr Babev ja pr Babeva ja hr Terziev (ja nende advokaat pr Shankova nende nimel).

50

(51)  LM Impex, hr Mihailov ja pr Mihailova, Mirta Eningeering, Beta Forest, Foros Development.

51

(52)  Elkabel. Vastuseks komisjoni väljendatud kahtlustele tellis Elkabel sõltumatult eksperdilt uue ekspertiisi, mis näitas, et isegi kui mõningate asjaomaste maatükkide turuhinnad oleksid kõrgemad kui alushinna määruse kohaselt arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad, oli kõikide Elkabeli vahetatud maatükkide halduslikult kehtestatud hind kokku kõrgem kui nende turuväärtus. Lisaks selgitati, et riigi omandis olnud vahetatud maatükkide halduslikult kehtestatud hind kokku oli samuti nende turuväärtusest kõrgem. Hindaja tegi järelduse, et halduslikult kehtestatud hindade kasutamine ei toonud kaasa lubamatu eelise andmist Elkabelile.

52

(53)  Izgrev, Litex Komers, hr Gerov, hr Terziev, hr Babev ja pr Babeva, MIKS ja BOIL. Hr Mihailovi ja pr Mihailova puhul oli vahetatud eraomandis oleva maa väärtus väidetavalt kõrgem (83 322,66 BGN) kui riigi omandis oleva maa väärtus (67 125,00 BGN).

53

(54)  Hr Mihailov ja pr Mihailova, Mirta Engineering ja Beta Forest (seoses Novo Orjahovo piirkonnaga), Foros Development (seoses Burgase kohaliku omavalitsusega) ja MIKS ja BOIL (seoses Nessebari piirkonnaga).

54

(55)  MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering ja Beta Forest.

55

(56)  Izgrev, pr Blagoeva, MIKSD, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, hr Mihailov ja pr Mihailova

56

(57)  Litex Komers.

57

(58)  BOIL, hr Mihailov ja pr Mihailova.

58

(59)  Hr Gerov, hr Terziev, hr Babev ja pr Babeva.

59

(60)  LM Impex.

60

(61)  All Seas.

61

(62)  Izgrev, pr Blagoeva, Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering ja Beta Forest.

62

(63)  Izgrev, Litex Komers, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, hr Mihailov ja pr Mihailova, LM Impex.

63

(64)  LM Impex.

64

(65)  Hr Gerov, hr Babev ja pr Babeva ja hr Terziev.

65

(66)  Hr Stoev.

66

(67)  Ametiasutused märkisid, et vaatlusalusel ajavahemikul toimus 567 eraõiguslike isikute vahelist metsamüügi tehingut.

67

(68)  2009. aasta jaanuaris keelati seadusega riigi omandis oleva maa vahetamine vanade eeskirjade ja menetluse kohaselt ja see tegevus lõpetati.

68

(69)  Bulgaaria ametiasutused juhivad tähelepanu tõenditele, mis näitavad, et 105 vahetustehingu puhul oli halduslikult kehtestatud vahetushind kõrgem kui eraõiguslike isikute poolt reaalturuväärtusega tehingutes saadud turuhind, samas kui madalam oli see ainult 13 juhul.

69

(70)  Ametlik väljaanne nr 108/2006.

70

(71)  Korraldus nr RD 49-269/17.7.2007.

71

(72)  Otsus nr 602/16.9.2008.

72

(73)  Bulgaaria esitas selle teabe (uuesti) tabelis, mis saadeti komisjonile 21. jaanuari 2014. aasta e-kirjas (2014/032997).

73

(74)  Dokumendi viitenumber 2013/115208.

74

(75)  Liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov jt [2000] EKL I-6451, punkt 74.

75

(76)  Kohtuasi 118/85: komisjon vs. Itaalia [1987] EKL 2599, punkt 7; kohtuasi C-35/96: komisjon vs. Itaalia [1998] EKL I-3851, punkt 36; liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov jt [2000] EKL I-6451, punkt 75.

76

vs.

vs.

(77)  Kohtuasi C-379/98: PreussenElektra [2001] EKL I-2099.

77

PreussenElektra

(78)  Vt analoogia alusel kohtuasi T 475/04: Bouygues SA vs. komisjon [2007] EKL II-2097, punktid 108–111 ja 123, mida on kinnitatud kohtuasjas C 431/07 P: Bouygues ja Bouygues Telecom vs. komisjon [2009] EKL I-2665, punktid 94–98 ja 125.

78

vs.

vs.

(79)  Kohtuasi C-239/09: Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG vs. BVVG Bodenverwertungs- und -verwatungs GmbH [2010] EKL I-13083, punkt 34 ja kohtuasi C-290/07 P: komisjon vs. Scott [2010] EKL I-7763, punkt 68; kohtuasi T-244/08: Konsum Nord ekonomisk förening vs. komisjon [2011] EKL II-00444, punkt 61.

79

vs.

vs.

vs.

(80)  Kohtuasi T-288/97: Friuli-Venezia Giulia [2001] EKL II-1169, punkt 41.

80

(81)  See on nii muu hulgas näiteks ettevõtete All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS ja BOIL puhul.

81

(82)  See on nii näiteks ettevõtete Izgrev, Liteks Comers, LM Impex ja VNG Confort puhul.

82

(83)  Kohtuasi C-239/09: Seydaland, viidatud eespool, punkt 35. Vt ka komisjoni 19. detsembri 2012. aasta otsus juhtumis SA.33167 esitatud alternatiivse meetodi kohta riigiameti BVVG müüdud põllumajandus- ja metsamaa hindamiseks Saksamaal (ELT C 43, 15.2.2013, lk 7).

83

(84)  Vt analoogia alusel ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente käsitleva komisjoni teatise II jaotise punkti 2 alapunkt b (EÜT C 209, 10.7.1997, lk 3).

84

(85)  19. novembri 2013. aasta kiri; dokumendi viitenumber 2013/115208.

85

(86)  Seda küsimust koos Bulgaaria väidetega kirjeldatakse üksikasjalikult punktis 5.4.

86

(87)  Ala- või ülehindamine võrreldes turuhinnaga, mille esitasid asjaomase maatüki kohta Bulgaaria ametiasutused.

87

(88)  Kohtuasi C-239/09: Seydaland, viidatud eespool, punkt 54.

88

(89)  Komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1). Komisjon võttis vähese tähtsusega abi määruse vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1) artiklile 2; muudetud määrusega (EL) nr 733/2013 (ELT L 204, 31.7.2013, lk 11).

89

(90)  Esialgsete arvutuste põhjal, mille komisjon tegi Bulgaaria ametiasutuste esitatud kvantitatiivsete andmete alusel, tundub, et ainult 45 juhtumil 104 juhtumist, kui vahetustehingu tulemusena anti eraõiguslikule isikule eelis, ületas see eelis vähese tähtsusega abi piirmäära. Arvutused ei välista siiski juhtumeid, kus vahetustehinguga seotud abisaaja ei olnud ettevõtja (mis vähendaks endast riigiabi kujutavate vahetustehingute arvu), samuti ei võta need arvesse juhtumeid, kus sama abisaaja sai kasu mitmest vahetustehingust, mille eelis ületas kokku 200 000 eurot (suurendades endast riigiabi kujutavate vahetustehingute arvu). Bulgaaria ametiasutused peaksid tagasinõudmise raames tegema täpsemad arvutused.

90

(91)  Kohtuasi T-68/03: Olympiaki Aeroporia Ypiresies/komisjon [2007] EKL II-2911, punkt 34.

91

(92)  Metsandussuuniste punktis 175 alapunktis g on esitatud abikõlblike kulude määratlus: „Looduskaitsealadena kasutatava või selliseks kasutamiseks ettenähtud metsamaa ostmise kulud. Kõnealune metsamaa peab olema täielikult ja alaliselt kindlustatud keskkonnakaitselisel eesmärgil seaduse- või lepingujärgsete kohustuste kaudu”. Metsandussuuniste punktis 175 määratletud ülejäänud abikõlblike kulude kategooriad ei ole käesoleval juhul asjakohased.

92

(93)  Riigi omandis oleva metsamaa puhul jääb turuhinna ja halduslikult kehtestatud hinna erinevus vahemikku –6 130,00 ... +74,98 %. Tuleb siiski märkida, et selliste maatükkide halduslikult kehtestatud hind oli nende turuhinnast kõrgem ainult kahel juhul 23st.

93

(94)  Kohtuasi C-277/00: Saksamaa vs. komisjon [2002] EKL I-11695, punktid 74–76.

94

vs.

(95)  Kohtuasi C-209/00: Saksamaa vs. komisjon, viidatud eespool, punktid 57–58.

95

vs.

(96)  Kohtuasi C-303/88: Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1433, punkt 57; kohtuasi C-277/00: Saksamaa vs. komisjon (SiMI), [2004] EKL I-3925, punkt 75.

96

vs.

Saksamaa vs. komisjon

(97)  Kohtuasi C-310/99: Itaalia vs. komisjon [2002] EKL I-2289, punkt 91.

97

vs.

(98)  Kohtuasi C-480/98: Hispaania vs. komisjon [2000] EKL I-8717, punkt 25 ja liidetud kohtuasjad C-67/85, C-68/85 ja C-70/85: Kwekerij van der Kooy BV jt vs. komisjon [1988] EKL 219.

98

vs.

vs.

(99)  Selle teabe esitas Bulgaaria tabelis, mis saadeti komisjonile 21. jaanuari 2014. aasta e-kirjas (edaspidi: dokument 2014/032997).

99

(100)  S.t i) asjaomase metsamaatüki turuhind ja ii) asjaomase metsamaatüki halduslikult kehtestatud hind, mis on kindlaks määratud alushinna määruse alusel ja mida vahetustehingus tegelikult kasutati, dokumendis 2014/032997 märgitud summadena.

100

(101)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

101

(102)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

102

(103)  Komisjoni teatis „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4).

103

---

Parandused

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/128

---

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 261, 30. august 2014
  )

Lehekülg 145 asendatakse järgmisega:

„Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l’Union européenne

Za Europsku uniju

Per l’Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen”

---