# Eiropas Savienības L 78/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 78 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 24. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 78

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 24. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/488 (2014. gada 4. septembris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014 attiecībā uz pašu kapitāla prasībām sabiedrībām, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/489 (2015. gada 23. marts) par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae NCYC R645 iegūtu selēnmetionīnu par barības piedevu visām dzīvnieku sugām (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/490 (2015. gada 23. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 297/95 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras maksu korekciju atbilstoši inflācijas līmenim (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/491 (2015. gada 23. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 605/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, lai iekļautu tajā bīstamības apzīmējumus un drošības prasību apzīmējumus horvātu valodā un pielāgotu to zinātnes un tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 12 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/492 (2015. gada 23. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/493 (2015. gada 17. marts), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Latvijas Bankas ārējiem revidentiem | 16 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/494 (2014. gada 9. jūlijs) par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko īstenojusi Slovēnija attiecībā uz Adria Airways d.d.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4543)

   (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/495 (2015. gada 20. marts), ar ko izveido to novērojamo vielu sarakstu, kam veiks Savienības mēroga monitoringu ūdens resursu politikas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1756)

   (
  1
  ) | 40 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/488 (2014. gada 4. septembris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014 attiecībā uz pašu kapitāla prasībām sabiedrībām, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/489 (2015. gada 23. marts) par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae NCYC R645 iegūtu selēnmetionīnu par barības piedevu visām dzīvnieku sugām (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

5

*

Komisijas Regula (ES) 2015/490 (2015. gada 23. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 297/95 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras maksu korekciju atbilstoši inflācijas līmenim (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Regula (ES) 2015/491 (2015. gada 23. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 605/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, lai iekļautu tajā bīstamības apzīmējumus un drošības prasību apzīmējumus horvātu valodā un pielāgotu to zinātnes un tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

12

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/492 (2015. gada 23. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/493 (2015. gada 17. marts), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Latvijas Bankas ārējiem revidentiem

16

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/494 (2014. gada 9. jūlijs) par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko īstenojusi Slovēnija attiecībā uz Adria Airways d.d.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4543)

   (
  1
  )

Adria Airways d.d.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4543)

1

18

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/495 (2015. gada 20. marts), ar ko izveido to novērojamo vielu sarakstu, kam veiks Savienības mēroga monitoringu ūdens resursu politikas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1756)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1756)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/488

(2014. gada 4. septembris),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014 attiecībā uz pašu kapitāla prasībām sabiedrībām, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 97. panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 cita starpā tiek noteiktas prudenciālās prasības ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai nodrošinātu, ka minētās sabiedrības ir drošas un stabilas un vienmēr ievēro pašu kapitāla prasības. Minētajā regulā noteikto pašu kapitāla prasību mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmējdarbības radītie riski tiek nosegti ar pietiekamu pašu kapitāla summu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 97. pantu sabiedrības (tas ir, ieguldījumu brokeru sabiedrības un sabiedrības, kas minētas 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta c) punktā) kopējo riska darījumu apmēra aprēķinā var izmantot alternatīvu metodi, balstoties uz fiksētām izmaksām. Tāpēc, lai visās dalībvalstīs būtu vienota pieeja, ir nepieciešams noteikt metodi, ar kuru aprēķina fiksētos pieskaitāmos izdevumus, un to posteņu sarakstu, ko iekļaut aprēķinā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 cita starpā tiek noteiktas prudenciālās prasības ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai nodrošinātu, ka minētās sabiedrības ir drošas un stabilas un vienmēr ievēro pašu kapitāla prasības. Minētajā regulā noteikto pašu kapitāla prasību mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmējdarbības radītie riski tiek nosegti ar pietiekamu pašu kapitāla summu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 97. pantu sabiedrības (tas ir, ieguldījumu brokeru sabiedrības un sabiedrības, kas minētas 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta c) punktā) kopējo riska darījumu apmēra aprēķinā var izmantot alternatīvu metodi, balstoties uz fiksētām izmaksām. Tāpēc, lai visās dalībvalstīs būtu vienota pieeja, ir nepieciešams noteikt metodi, ar kuru aprēķina fiksētos pieskaitāmos izdevumus, un to posteņu sarakstu, ko iekļaut aprēķinā.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka sabiedrības spēj savas darbības organizēti izbeigt vai pārstrukturēt, to rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem finanšu resursiem, lai atbilstīgā laikposmā spētu segt darbības izdevumus. Lai aizsargātu ieguldītājus, izbeigšanas vai pārstrukturēšanas laikā sabiedrībai tomēr jāturpina uzņēmējdarbība un jāspēj absorbēt zaudējumus, kas netiek nosegti ar pietiekamu peļņas apjomu. Lai gan viena veida izmaksas (piemēram, darbinieku prēmijas) var samazināties, citas izmaksas (piemēram, juridisko pakalpojumu izdevumi) var palielināties. Ņemot vērā to, ka ne visas sabiedrības izmanto Starptautiskos finanšu pārskatu standartus (IFRS), un lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas, sabiedrību pašu kapitāla aprēķinā ir būtiski ievērot piesardzīgu pieeju, saskaņā ar kuru izmaiņas uzskaites sistēmā tiek automātiski ņemtas vērā un attiecībā uz tām nevar veikt arbitrāžu, izmainot uzskaites kategoriju. Lai precīzāk atspoguļotu mainīgo izdevumu ietekmi uz pašu kapitālu, noteikumus par sabiedrību pašu kapitālu vajadzētu balstīt uz pieeju, kurā mainīgās izmaksas tiek atskaitītas no kopējiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka sabiedrības spēj savas darbības organizēti izbeigt vai pārstrukturēt, to rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem finanšu resursiem, lai atbilstīgā laikposmā spētu segt darbības izdevumus. Lai aizsargātu ieguldītājus, izbeigšanas vai pārstrukturēšanas laikā sabiedrībai tomēr jāturpina uzņēmējdarbība un jāspēj absorbēt zaudējumus, kas netiek nosegti ar pietiekamu peļņas apjomu. Lai gan viena veida izmaksas (piemēram, darbinieku prēmijas) var samazināties, citas izmaksas (piemēram, juridisko pakalpojumu izdevumi) var palielināties. Ņemot vērā to, ka ne visas sabiedrības izmanto Starptautiskos finanšu pārskatu standartus (IFRS), un lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas, sabiedrību pašu kapitāla aprēķinā ir būtiski ievērot piesardzīgu pieeju, saskaņā ar kuru izmaiņas uzskaites sistēmā tiek automātiski ņemtas vērā un attiecībā uz tām nevar veikt arbitrāžu, izmainot uzskaites kategoriju. Lai precīzāk atspoguļotu mainīgo izdevumu ietekmi uz pašu kapitālu, noteikumus par sabiedrību pašu kapitālu vajadzētu balstīt uz pieeju, kurā mainīgās izmaksas tiek atskaitītas no kopējiem izdevumiem.

| (3) | Sabiedrības izmanto saistītos aģentus, un uzņēmējdarbība, ko veic ar saistīto aģentu palīdzību, rada sabiedrībām riskus tādā pašā veidā kā uzņēmējdarbība, ko veic pašas sabiedrības; lai atspoguļotu minētos riskus, piemērotos noteikumos par sabiedrību pašu kapitāla prasībām, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, būtu jāparedz ar saistītajiem aģentiem saistīto izdevumu iekļaušana. Ņemot vērā to, ka ar saistītajiem aģentiem saistītajās izmaksās ir sastopams mainīguma elements, bet šīs izmaksas tomēr nav uzskatāmas par pilnībā mainīgo izmaksu posteni un ka būtu neproporcionāli iekļaut visu ar saistītajiem aģentiem saistīto izmaksu summu pašu kapitāla prasībās, šajos noteikumos būtu jāparedz iekļaut pašu kapitāla prasībās tikai procentuālu daļu no šīm izmaksām. Turklāt, lai izvairītos no to summu dubultas uzskaites, kas saistītas ar maksu par saistīto aģentu pakalpojumiem, šajos noteikumos būtu jāparedz samazināt maksu par saistīto aģentu pakalpojumiem, pirms pievienot šo procentuālo daļu pašu kapitāla prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Sabiedrības izmanto saistītos aģentus, un uzņēmējdarbība, ko veic ar saistīto aģentu palīdzību, rada sabiedrībām riskus tādā pašā veidā kā uzņēmējdarbība, ko veic pašas sabiedrības; lai atspoguļotu minētos riskus, piemērotos noteikumos par sabiedrību pašu kapitāla prasībām, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, būtu jāparedz ar saistītajiem aģentiem saistīto izdevumu iekļaušana. Ņemot vērā to, ka ar saistītajiem aģentiem saistītajās izmaksās ir sastopams mainīguma elements, bet šīs izmaksas tomēr nav uzskatāmas par pilnībā mainīgo izmaksu posteni un ka būtu neproporcionāli iekļaut visu ar saistītajiem aģentiem saistīto izmaksu summu pašu kapitāla prasībās, šajos noteikumos būtu jāparedz iekļaut pašu kapitāla prasībās tikai procentuālu daļu no šīm izmaksām. Turklāt, lai izvairītos no to summu dubultas uzskaites, kas saistītas ar maksu par saistīto aģentu pakalpojumiem, šajos noteikumos būtu jāparedz samazināt maksu par saistīto aģentu pakalpojumiem, pirms pievienot šo procentuālo daļu pašu kapitāla prasībām.

| (4) | Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts, ka kompetentās iestādes var koriģēt sabiedrības pašu kapitāla prasības, ja šīs sabiedrības uzņēmējdarbībā ir bijušas būtiskas izmaiņas. Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes piemēro vienādus nosacījumus visā Savienības teritorijā, ir nepieciešams izstrādāt kritērijus tam, kas uzskatāms par būtiskām izmaiņām. Tā kā sabiedrības ir dažāda lieluma – ir dažas ļoti mazas sabiedrības vai tādas sabiedrības, kas tikai uzsāk savu darbību, – dažas no tām nesamērīgi apgrūtinātu pašu kapitāla prasību koriģēšana, ņemot vērā to, ka šādām sabiedrībām izmaiņas notiktu regulāri. Tāpēc būtu jānosaka minimālie sliekšņi, nepiemērojot šīm sabiedrībām korekcijas pašu kapitāla prasībās, ja šo sabiedrību pašu kapitāla prasības šādu slieksni nesasniedz. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzēts, ka kompetentās iestādes var koriģēt sabiedrības pašu kapitāla prasības, ja šīs sabiedrības uzņēmējdarbībā ir bijušas būtiskas izmaiņas. Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes piemēro vienādus nosacījumus visā Savienības teritorijā, ir nepieciešams izstrādāt kritērijus tam, kas uzskatāms par būtiskām izmaiņām. Tā kā sabiedrības ir dažāda lieluma – ir dažas ļoti mazas sabiedrības vai tādas sabiedrības, kas tikai uzsāk savu darbību, – dažas no tām nesamērīgi apgrūtinātu pašu kapitāla prasību koriģēšana, ņemot vērā to, ka šādām sabiedrībām izmaiņas notiktu regulāri. Tāpēc būtu jānosaka minimālie sliekšņi, nepiemērojot šīm sabiedrībām korekcijas pašu kapitāla prasībās, ja šo sabiedrību pašu kapitāla prasības šādu slieksni nesasniedz.

| (5) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 241/2014 (2) noteikti regulatīvie tehniskie standarti, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām. Šajā regulā noteikta metode fiksēto pieskaitāmo izdevumu aprēķināšanai sabiedrībām. Lai nodrošinātu noteikumu par pašu kapitālu saskaņotību un sekmētu to, ka personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, ir iespējams tos visaptveroši pārskatīt un viegli tiem piekļūt, ir vēlams visus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētos tehniskos standartus par pašu kapitālu iekļaut vienā regulā. Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 241/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 241/2014 (2) noteikti regulatīvie tehniskie standarti, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām. Šajā regulā noteikta metode fiksēto pieskaitāmo izdevumu aprēķināšanai sabiedrībām. Lai nodrošinātu noteikumu par pašu kapitālu saskaņotību un sekmētu to, ka personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, ir iespējams tos visaptveroši pārskatīt un viegli tiem piekļūt, ir vēlams visus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētos tehniskos standartus par pašu kapitālu iekļaut vienā regulā. Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 241/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (7) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu, atzinumu. Eiropas Banku iestāde pirms regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, iesniegšanas arī ir apspriedusies ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu, atzinumu. Eiropas Banku iestāde pirms regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, iesniegšanas arī ir apspriedusies ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģētajā regulā (ES) Nr. 241/2014 iekļauj šādu Va nodaļu:

“Va NODAĻA

PAŠU KAPITĀLS, BALSTOTIES UZ FIKSĒTIEM PIESKAITĀMIEM IZDEVUMIEM

34.b pants

Atbilstošā kapitāla vismaz vienas ceturtās daļas vērtībā no iepriekšējā gada fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem aprēķins Regulas (ES) Nr. 575/2013 97. panta 1. punkta mērķiem

1.   Šajā nodaļā “sabiedrība” ir sabiedrība, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta c) punktā, kura veic Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (4) I pielikuma A iedaļas 2. un 4. punktā uzskaitītos ieguldījumu pakalpojumus un darbības, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība.

2.   Regulas (ES) Nr. 575/2013 97. panta 1. punkta mērķiem sabiedrības aprēķina savus iepriekšējā gada fiksētos pieskaitāmos izdevumus, izmantojot skaitļus, kas izriet no piemērojamā grāmatvedības regulējuma, atskaitot šādus posteņus no kopējiem izdevumiem pēc tam, kad to nesenākajos revidētajos gada finanšu pārskatos sadalīta peļņa akcionāriem vai, ja nav revidētu pārskatu, gada finanšu pārskatos, ko apstiprinājusi valsts uzraudzības iestāde:

| a) | pilnīgi diskrecionāras darbinieku prēmijas; |
| --- | --- |

a)

pilnīgi diskrecionāras darbinieku prēmijas;

| b) | darbinieku, direktoru un partneru peļņas daļa tādā apmērā, kādā tā ir pilnībā diskrecionāra; |
| --- | --- |

b)

darbinieku, direktoru un partneru peļņas daļa tādā apmērā, kādā tā ir pilnībā diskrecionāra;

| c) | cita peļņas sadale un cita mainīgā atlīdzība tādā apmērā, kādā tā ir pilnībā diskrecionāra; |
| --- | --- |

c)

cita peļņas sadale un cita mainīgā atlīdzība tādā apmērā, kādā tā ir pilnībā diskrecionāra;

| d) | maksājamas dalītas komisijas maksas un maksas, kas ir tieši saistītas ar saņemamām komisijas maksām un maksām, kuras ir iekļautas kopējos ieņēmumos, un ja komisijas maksas un maksas ir atkarīgas no faktiski saņemtās komisijas maksas un saņemtajām maksām; |
| --- | --- |

d)

maksājamas dalītas komisijas maksas un maksas, kas ir tieši saistītas ar saņemamām komisijas maksām un maksām, kuras ir iekļautas kopējos ieņēmumos, un ja komisijas maksas un maksas ir atkarīgas no faktiski saņemtās komisijas maksas un saņemtajām maksām;

| e) | nodevas, starpniecības izmaksas un citas maksas, kas samaksātas tīrvērtes iestādēm, biržām un starpniecības brokeriem par darījumu izpildi, reģistrēšanu vai tīrvērti; |
| --- | --- |

e)

nodevas, starpniecības izmaksas un citas maksas, kas samaksātas tīrvērtes iestādēm, biržām un starpniecības brokeriem par darījumu izpildi, reģistrēšanu vai tīrvērti;

| f) | atbilstošos gadījumos nodevas saistītajiem aģentiem, kā tie definēti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 25. punktā; |
| --- | --- |

f)

atbilstošos gadījumos nodevas saistītajiem aģentiem, kā tie definēti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 25. punktā;

| g) | klientiem izmaksātie procenti no klientu naudas; |
| --- | --- |

g)

klientiem izmaksātie procenti no klientu naudas;

| h) | vienreizējie izdevumi no neikdienišķām darbībām. |
| --- | --- |

h)

vienreizējie izdevumi no neikdienišķām darbībām.

3.   Ja fiksētos izdevumus sabiedrībām ir radījušas trešās puses, kas nav saistītie aģenti, un šie fiksētie izdevumi jau nav iekļauti 2. punktā minētajos kopējos izdevumos, sabiedrības veic vienu no šīm darbībām:

| a) | ja ir pieejams minēto trešo pušu izdevumu sadalījums, sabiedrības nosaka fiksēto izdevumu summu, kas radušies šīm trešām pusēm sabiedrību vārdā, un pieskaita šo summu skaitlim, kas iegūts 2. punktā noteikto aprēķinu rezultātā; |
| --- | --- |

a)

ja ir pieejams minēto trešo pušu izdevumu sadalījums, sabiedrības nosaka fiksēto izdevumu summu, kas radušies šīm trešām pusēm sabiedrību vārdā, un pieskaita šo summu skaitlim, kas iegūts 2. punktā noteikto aprēķinu rezultātā;

| b) | ja punkta a) apakšpunktā minētais sadalījums nav pieejams, sabiedrības nosaka fiksēto izdevumu summu, kas radušies šīm trešām pusēm sabiedrību vārdā, saskaņā ar sabiedrības uzņēmējdarbības plāniem un pieskaita šo summu skaitlim, kas iegūts 2. punktā noteikto aprēķinu rezultātā. |
| --- | --- |

b)

ja punkta a) apakšpunktā minētais sadalījums nav pieejams, sabiedrības nosaka fiksēto izdevumu summu, kas radušies šīm trešām pusēm sabiedrību vārdā, saskaņā ar sabiedrības uzņēmējdarbības plāniem un pieskaita šo summu skaitlim, kas iegūts 2. punktā noteikto aprēķinu rezultātā.

4.   Ja sabiedrība izmanto saistītos aģentus, tā skaitlim, kas iegūts 2. punktā noteikto aprēķinu rezultātā, pieskaita summu, kura līdzvērtīga 35 % no visām ar saistītajiem aģentiem saistītajām maksām.

5.   Ja sabiedrības nesenākie revidētie finanšu pārskati neaptver 12 mēnešu laikposmu, sabiedrība dala rezultātu, kas sasniegts 2. līdz 4. punktā noteiktajos aprēķinos, ar to mēnešu skaitu, kuri ietverti minētajos finanšu pārskatos, un pēc tam reizina rezultātu ar divpadsmit, lai nonāktu pie attiecīgā gada summas.

34.c pants

Nosacījumi kompetentās iestādes veiktajai korekcijai attiecībā uz prasību turēt atbilstošo kapitālu vismaz vienas ceturtās daļas vērtībā no iepriekšējā gada fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 97. panta 2. punktu

1.   Attiecībā uz otrajā daļā minētajām sabiedrībām par būtiskām izmaiņām sabiedrības uzņēmējdarbībā uzskata izmaiņas, kas atbilst jebkuram no šiem nosacījumiem:

| a) | izmaiņas sabiedrības uzņēmējdarbībā rada izmaiņas sabiedrības prognozētajos fiksētajos pieskaitāmajos izdevumos, kas līdzvērtīgas 20 % vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas sabiedrības uzņēmējdarbībā rada izmaiņas sabiedrības prognozētajos fiksētajos pieskaitāmajos izdevumos, kas līdzvērtīgas 20 % vai vairāk;

| b) | izmaiņas sabiedrības uzņēmējdarbībā rada izmaiņas sabiedrības pašu kapitāla prasībās, balstoties uz prognozētajiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, kas līdzvērtīgas EUR 2 miljoniem vai vairāk. |
| --- | --- |

b)

izmaiņas sabiedrības uzņēmējdarbībā rada izmaiņas sabiedrības pašu kapitāla prasībās, balstoties uz prognozētajiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, kas līdzvērtīgas EUR 2 miljoniem vai vairāk.

Sabiedrības, kas minētas pirmajā daļā, ir tās, kuras atbilst jebkuram no šiem nosacījumiem:

| a) | to pašreizējās pašu kapitāla prasības, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, ir EUR 125 000 vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

to pašreizējās pašu kapitāla prasības, balstoties uz fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, ir EUR 125 000 vai vairāk;

| b) | to pašu kapitāla prasības atbilst abiem šiem nosacījumiem:






  i) | balstoties uz pašreizējiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, tās ir mazākas par EUR 125 000; |
| --- | --- | --- |

b)

to pašu kapitāla prasības atbilst abiem šiem nosacījumiem:

i)

balstoties uz pašreizējiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, tās ir mazākas par EUR 125 000;

| ii) | balstoties uz prognozētajiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, tās ir EUR 150 000 vai vairāk. |
| --- | --- |

ii)

balstoties uz prognozētajiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, tās ir EUR 150 000 vai vairāk.

2.   Attiecībā uz otrajā daļā minētajām sabiedrībām par būtiskām izmaiņām sabiedrības uzņēmējdarbībā uzskata izmaiņas, kas rada izmaiņas sabiedrības prognozētajos fiksētajos pieskaitāmajos izdevumos, kuras līdzvērtīgas 100 % vai vairāk.

Sabiedrības, kas minētas pirmajā daļā, ir tās, kuras atbilst abiem šiem nosacījumiem:

| a) | balstoties uz pašreizējiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, pašu kapitāla prasības ir mazākas par EUR 125 000; |
| --- | --- |

a)

balstoties uz pašreizējiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, pašu kapitāla prasības ir mazākas par EUR 125 000;

| b) | balstoties uz prognozētajiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, pašu kapitāla prasības ir mazākas par EUR 150 000. |
| --- | --- |

b)

balstoties uz prognozētajiem fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, pašu kapitāla prasības ir mazākas par EUR 150 000.

34.d pants

Prognozēto fiksēto pieskaitāmo izdevumu aprēķināšana tajā gadījumā, ja sabiedrība vienu gadu nav veikusi uzņēmējdarbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 97. panta 3. punktu

Ja sabiedrība nav veikusi uzņēmējdarbību vienu gadu, sākot no tās dibināšanas dienas, 34.b panta 2. punkta a) līdz h) apakšpunktā noteikto posteņu aprēķinam tā izmanto prognozētos fiksētos pieskaitāmos izdevumus, kas iekļauti tās budžetā pirmo divpadsmit mēnešu darbībai, kurš iesniegts kopā ar tās pieteikumu atļaujas saņemšanai.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 4. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 241/2014, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 74, 14.3.2014., 8. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).”

4

---

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/489

(2015. gada 23. marts)

par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae NCYC R645 iegūtu selēnmetionīnu par barības piedevu visām dzīvnieku sugām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūtu selēnmetionīnu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūtu selēnmetionīnu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Atļaujas pieteikums attiecas uz selēnmetionīna preparātu, selēna organisko savienojumu, lai to lietotu par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un klasificētu piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Atļaujas pieteikums attiecas uz selēnmetionīna preparātu, selēna organisko savienojumu, lai to lietotu par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un klasificētu piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 3. jūlija atzinumā (2) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos no Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūtam selēnmetionīnam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tā lietošanu var uzskatīt par vērtīgu selēna avotu visām dzīvnieku sugām. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 3. jūlija atzinumā (2) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos no Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūtam selēnmetionīnam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tā lietošanu var uzskatīt par vērtīgu selēna avotu visām dzīvnieku sugām. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | No Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūta selēnmetionīna novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

No Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūta selēnmetionīna novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Iestāde secināja, ka ierobežojums attiecībā uz papildināšanu ar organisko selēnu, kas noteikts citiem organiskajiem selēna savienojumiem, būtu jāpiemēro arī no Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūtam selēnmetionīnam. Turklāt, ja barībai tiek pievienoti arī citi selēna savienojumi, organiskā selēna papildinājums nedrīkstētu pārsniegt 0,2 mg uz kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde secināja, ka ierobežojums attiecībā uz papildināšanu ar organisko selēnu, kas noteikts citiem organiskajiem selēna savienojumiem, būtu jāpiemēro arī no Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūtam selēnmetionīnam. Turklāt, ja barībai tiek pievienoti arī citi selēna savienojumi, organiskā selēna papildinājums nedrīkstētu pārsniegt 0,2 mg uz kg kompleksās barības.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas ietilpst piedevu kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “mikroelementu maisījumi”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(7):3797.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selēna saturs mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Uzturfizioloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi |
| 3b817 | — | No Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūts selēnmetionīns
  (inaktivēts, ar selēnu bagātināts raugs) | Piedevas raksturojums

  Organiskā selēna preparāts: | Selēna saturs: 2 000–2 400 mg Se/kg |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas termiņš

Selēna saturs mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Uzturfizioloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi

3b817

—

No Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūts selēnmetionīns

(inaktivēts, ar selēnu bagātināts raugs)

Piedevas raksturojums

Organiskā selēna preparāts:

Selēna saturs: 2 000–2 400 mg Se/kg

| | Organiskais selēns > 98 % no kopējā selēna satura |
| --- | --- |

Organiskais selēns > 98 % no kopējā selēna satura

| | Selēnmetionīns > 70 % no kopējā selēna satura |
| --- | --- |

Selēnmetionīns > 70 % no kopējā selēna satura

Aktīvās vielas raksturojums

| | No Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūts selēnmetionīns |
| --- | --- |

No Saccharomyces cerevisiae (NCYC R645) iegūts selēnmetionīns

| | Ķīmiskā formula: C5H11NO2Se |
| --- | --- |

Ķīmiskā formula: C5H11NO2Se

Analīzes metode
   (1)

Selēnmetionīna satura noteikšanai barības piedevā:

| — | apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfijas metode kopā ar UV noteikšanu (RP-HPLC-UV) vai |
| --- | --- |

—

apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfijas metode kopā ar UV noteikšanu (RP-HPLC-UV) vai

| — | augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija un induktīvi saistītas plazmas masas spektrometrija (HPLC-ICPMS) pēc trīskāršas proteolītiskās noārdīšanās. |
| --- | --- |

—

augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija un induktīvi saistītas plazmas masas spektrometrija (HPLC-ICPMS) pēc trīskāršas proteolītiskās noārdīšanās.

Kopējā selēna satura noteikšanai barības piedevā:

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) vai

| — | induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICPMS). |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICPMS).

Kopējā selēna satura noteikšanai premiksos, kombinētajā lopbarībā un barības sastāvdaļās: hidrīdu ģenerēšanas atomabsorbcijas spektrometrija (HGAAS) pēc mineralizācijas mikroviļņos (EN 16159:2012).

Visas sugas

—

0,50 (kopā)

| 1. | Piedevu iekļauj barībā premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Piedevu iekļauj barībā premiksa veidā.

| 2. | Lietotāju drošībai: apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

2.

Lietotāju drošībai: apstrādes laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

| 3. | Tehnoloģiskās piedevas vai barības sastāvdaļas, kas ietilpst piedevas preparātā, nodrošina putekļu veidošanas potenciālu < 0,2 mg selēna/m3 gaisa. |
| --- | --- |

3.

Tehnoloģiskās piedevas vai barības sastāvdaļas, kas ietilpst piedevas preparātā, nodrošina putekļu veidošanas potenciālu < 0,2 mg selēna/m3 gaisa.

| 4. | Piedevas un premiksu lietošanas noteikumos norāda glabāšanas un stabilitātes nosacījumus. |
| --- | --- |

4.

Piedevas un premiksu lietošanas noteikumos norāda glabāšanas un stabilitātes nosacījumus.

| 5. | Maksimālais organiskā selēna pievienošanas daudzums:
  0,20 mg Se/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %. |
| --- | --- |

5.

Maksimālais organiskā selēna pievienošanas daudzums:

0,20 mg Se/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %.

2025. gada 13. aprīlis

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama Eiropas Savienības references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.

---

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/490

(2015. gada 23. marts),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 297/95 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras maksu korekciju atbilstoši inflācijas līmenim

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūrai (1), un jo īpaši tās 12. panta piekto daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 726/2004 (2) 67. panta 3. punktu Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) ieņēmumus veido Savienības ieguldījums un maksas, ko Aģentūrai maksā uzņēmumi. Regulā (EK) Nr. 297/95 ir noteiktas šādu maksu kategorijas un apmēri. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 726/2004 (2) 67. panta 3. punktu Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) ieņēmumus veido Savienības ieguldījums un maksas, ko Aģentūrai maksā uzņēmumi. Regulā (EK) Nr. 297/95 ir noteiktas šādu maksu kategorijas un apmēri.

| (2) | Minētās maksas būtu jāatjaunina, ņemot vērā 2014. gada inflācijas līmeni. Kā liecina Eiropas Savienības Statistikas biroja (Eurostat) publicētie dati, 2014. gadā inflācijas līmenis Eiropas Savienībā bija – 0,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Minētās maksas būtu jāatjaunina, ņemot vērā 2014. gada inflācijas līmeni. Kā liecina Eiropas Savienības Statistikas biroja (Eurostat) publicētie dati, 2014. gadā inflācijas līmenis Eiropas Savienībā bija – 0,1 %.

| (3) | Vienkāršības labad koriģētie maksu apmēri būtu jānoapaļo līdz tuvākajiem EUR 100. |
| --- | --- |

(3)

Vienkāršības labad koriģētie maksu apmēri būtu jānoapaļo līdz tuvākajiem EUR 100.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 297/95. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 297/95.

| (5) | Juridiskās noteiktības labad šī regula nebūtu jāpiemēro derīgiem pieteikumiem, par kuriem 2015. gada 1. aprīlī vēl nav pieņemts lēmums. |
| --- | --- |

(5)

Juridiskās noteiktības labad šī regula nebūtu jāpiemēro derīgiem pieteikumiem, par kuriem 2015. gada 1. aprīlī vēl nav pieņemts lēmums.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 297/95 12. pantu atjauninātajām maksām jāstājas spēkā 2015. gada 1. aprīlī. Tādēļ ir lietderīgi, ka šī regula steidzami stājas spēkā un ka to piemēro no minētās dienas, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 297/95 12. pantu atjauninātajām maksām jāstājas spēkā 2015. gada 1. aprīlī. Tādēļ ir lietderīgi, ka šī regula steidzami stājas spēkā un ka to piemēro no minētās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 297/95 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | a) apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 278 500” aizstāj ar “EUR 278 200”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

a) apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 278 500” aizstāj ar “EUR 278 200”;

| ii) | b) apakšpunktu groza šādi:






  — | apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 108 100” aizstāj ar “EUR 108 000”, |
| --- | --- | --- |

ii)

b) apakšpunktu groza šādi:

—

apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 108 100” aizstāj ar “EUR 108 000”,

| — | apakšpunkta otrajā daļā “EUR 180 000” aizstāj ar “EUR 179 800”; |
| --- | --- |

—

apakšpunkta otrajā daļā “EUR 180 000” aizstāj ar “EUR 179 800”;

| iii) | c) apakšpunktu groza šādi:






  — | apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 83 600” aizstāj ar “EUR 83 500”, |
| --- | --- | --- |

iii)

c) apakšpunktu groza šādi:

—

apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 83 600” aizstāj ar “EUR 83 500”,

| — | apakšpunkta otrajā daļā “no EUR 20 900 līdz EUR 62 700” aizstāj ar “no EUR 20 900 līdz EUR 62 600”; |
| --- | --- |

—

apakšpunkta otrajā daļā “no EUR 20 900 līdz EUR 62 700” aizstāj ar “no EUR 20 900 līdz EUR 62 600”;

| b) | panta 2. punkta b) apakšpunktu groza šādi:






  i) | apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 83 600” aizstāj ar “EUR 83 500”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta b) apakšpunktu groza šādi:

i)

apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 83 600” aizstāj ar “EUR 83 500”;

| ii) | apakšpunkta otrajā daļā “no EUR 20 900 līdz EUR 62 700” aizstāj ar “no EUR 20 900 līdz EUR 62 600”; |
| --- | --- |

ii)

apakšpunkta otrajā daļā “no EUR 20 900 līdz EUR 62 700” aizstāj ar “no EUR 20 900 līdz EUR 62 600”;

| c) | panta 6. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmajā daļā “EUR 99 900” aizstāj ar “EUR 99 800”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 6. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmajā daļā “EUR 99 900” aizstāj ar “EUR 99 800”;

| ii) | punkta otrajā daļā “no EUR 24 900 līdz EUR 74 900” aizstāj ar “no EUR 24 900 līdz EUR 74 800”; |
| --- | --- |

ii)

punkta otrajā daļā “no EUR 24 900 līdz EUR 74 900” aizstāj ar “no EUR 24 900 līdz EUR 74 800”;

| 2) | regulas 4. pantā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”; |
| --- | --- |

2)

regulas 4. pantā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”;

| 3) | regulas 5. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu groza šādi:






  i) | apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 139 400” aizstāj ar “EUR 139 300”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 5. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu groza šādi:

i)

apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 139 400” aizstāj ar “EUR 139 300”;

| ii) | apakšpunkta ceturtajā daļā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”; |
| --- | --- |

ii)

apakšpunkta ceturtajā daļā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”;

| b) | punkta b) apakšpunktu groza šādi:






  i) | apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta b) apakšpunktu groza šādi:

i)

apakšpunkta pirmajā daļā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”;

| ii) | apakšpunkta otrajā daļā “EUR 117 700” aizstāj ar “EUR 117 600”; |
| --- | --- |

ii)

apakšpunkta otrajā daļā “EUR 117 700” aizstāj ar “EUR 117 600”;

| 4) | regulas 7. panta pirmajā daļā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”, |
| --- | --- |

4)

regulas 7. panta pirmajā daļā “EUR 69 400” aizstāj ar “EUR 69 300”,

| 5) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta otrajā daļā “EUR 83 600” aizstāj ar “EUR 83 500”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta otrajā daļā “EUR 83 600” aizstāj ar “EUR 83 500”;

| ii) | punkta ceturtajā daļā “no EUR 20 900 līdz EUR 62 700” aizstāj ar “no EUR 20 900 līdz EUR 62 600”; |
| --- | --- |

ii)

punkta ceturtajā daļā “no EUR 20 900 līdz EUR 62 700” aizstāj ar “no EUR 20 900 līdz EUR 62 600”;

| b) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta otrajā daļā “EUR 278 500” aizstāj ar “EUR 278 200”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta otrajā daļā “EUR 278 500” aizstāj ar “EUR 278 200”;

| ii) | punkta trešajā daļā “EUR 139 400” aizstāj ar “EUR 139 300”; |
| --- | --- |

ii)

punkta trešajā daļā “EUR 139 400” aizstāj ar “EUR 139 300”;

| iii) | punkta piektajā daļā “no EUR 3 000 līdz EUR 240 000” aizstāj ar “no EUR 3 000 līdz EUR 239 800”; |
| --- | --- |

iii)

punkta piektajā daļā “no EUR 3 000 līdz EUR 240 000” aizstāj ar “no EUR 3 000 līdz EUR 239 800”;

| iv) | punkta sestajā daļā “no EUR 3 000 līdz EUR 120 200” aizstāj ar “no EUR 3 000 līdz EUR 120 100”. |
| --- | --- |

iv)

punkta sestajā daļā “no EUR 3 000 līdz EUR 120 200” aizstāj ar “no EUR 3 000 līdz EUR 120 100”.

2. pants

Šo regulu nepiemēro derīgiem pieteikumiem, par kuriem 2015. gada 1. aprīlī vēl nav pieņemts lēmums.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 35, 15.2.1995., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

---

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/491

(2015. gada 23. marts),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 605/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, lai iekļautu tajā bīstamības apzīmējumus un drošības prasību apzīmējumus horvātu valodā un pielāgotu to zinātnes un tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (1), un jo īpaši tās 37. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (ES) Nr. 605/2014 (2), ko pieņēma 2014. gada 5. jūnijā, paredz no 2015. gada 1. aprīļa piemērot jaunus vai atjauninātus harmonizētās klasificēšanas un marķēšanas noteikumus vairākām vielām. Saistībā ar dažiem kavējumiem, kas radās minētās regulas pieņemšanas gaitā, pārejas periods līdz Regulas (ES) Nr. 605/2014 piemērošanas sākšanai ir ievērojami īsāks nekā pārejas periodi, ko piemēroja agrākiem pielāgojumiem zinātnes un tehnikas attīstībai. 10 mēneši šķiet nepietiekami ilgs laiks tam, lai ļautu uzņēmējiem pielāgoties jaunajiem noteikumiem, no kuriem daži skar plaši izmantotas ķīmiskās vielas. Tādēļ piemērošanas datums būtu jāatliek, paredzot pārejas periodu, kas atbilst ierastajai praksei attiecībā uz iepriekšējiem Regulas (EK) Nr. 1272/2008 pielāgojumiem tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (ES) Nr. 605/2014 (2), ko pieņēma 2014. gada 5. jūnijā, paredz no 2015. gada 1. aprīļa piemērot jaunus vai atjauninātus harmonizētās klasificēšanas un marķēšanas noteikumus vairākām vielām. Saistībā ar dažiem kavējumiem, kas radās minētās regulas pieņemšanas gaitā, pārejas periods līdz Regulas (ES) Nr. 605/2014 piemērošanas sākšanai ir ievērojami īsāks nekā pārejas periodi, ko piemēroja agrākiem pielāgojumiem zinātnes un tehnikas attīstībai. 10 mēneši šķiet nepietiekami ilgs laiks tam, lai ļautu uzņēmējiem pielāgoties jaunajiem noteikumiem, no kuriem daži skar plaši izmantotas ķīmiskās vielas. Tādēļ piemērošanas datums būtu jāatliek, paredzot pārejas periodu, kas atbilst ierastajai praksei attiecībā uz iepriekšējiem Regulas (EK) Nr. 1272/2008 pielāgojumiem tehnikas attīstībai.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka ekonomikas dalībnieki pēc iespējas drīzāk varētu paļauties uz tā termiņa atlikšanu, no kura piemērošana kļūs obligāta, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka ekonomikas dalībnieki pēc iespējas drīzāk varētu paļauties uz tā termiņa atlikšanu, no kura piemērošana kļūs obligāta, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) 133. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) 133. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 605/2014 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Šīs regulas 1. panta 3. punktu piemēro no 2016. gada 1. janvāra.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 5. jūnija Regula (ES) Nr. 605/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, lai iekļautu tajā bīstamības apzīmējumus un drošības prasību apzīmējumus horvātu valodā un pielāgotu to zinātnes un tehnikas attīstībai (OV L 167, 6.6.2014., 36. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

REACH

---

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/492

(2015. gada 23. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 23. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 94,1 |
| MA | 87,1 |
| TR | 93,2 |
| ZZ | 91,5 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 174,9 |
| TR | 159,3 |
| ZZ | 180,1 |
| 0709 93 10 | MA | 102,9 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 132,5 |
| 0805 10 20 | EG | 38,4 |
| IL | 71,8 |
| MA | 52,6 |
| TN | 53,9 |
| TR | 71,3 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 50 10 | TR | 48,1 |
| ZZ | 48,1 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 88,3 |
| CL | 101,2 |
| CN | 81,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 234,4 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 30 90 | AR | 110,7 |
| CL | 121,8 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 134,9 |
| ZZ | 117,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

94,1

MA

87,1

TR

93,2

ZZ

91,5

0707 00 05

JO

206,0

MA

174,9

TR

159,3

ZZ

180,1

0709 93 10

MA

102,9

TR

162,1

ZZ

132,5

0805 10 20

EG

38,4

IL

71,8

MA

52,6

TN

53,9

TR

71,3

ZZ

57,6

0805 50 10

TR

48,1

ZZ

48,1

0808 10 80

AR

94,0

BR

88,3

CL

101,2

CN

81,0

MK

25,2

US

234,4

ZZ

104,0

0808 30 90

AR

110,7

CL

121,8

CN

102,1

ZA

134,9

ZZ

117,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/16

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/493

(2015. gada 17. marts),

ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Latvijas Bankas ārējiem revidentiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā 4. protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2015/3 (2015. gada 3. februāris) Eiropas Savienības Padomei par Latvijas Bankas ārējiem revidentiem (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskati ir jāpārbauda ECB Padomes ieteiktiem un Eiropas Savienības Padomes apstiprinātiem neatkarīgiem ārējiem revidentiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskati ir jāpārbauda ECB Padomes ieteiktiem un Eiropas Savienības Padomes apstiprinātiem neatkarīgiem ārējiem revidentiem.

| (2) | Latvijas Bankas pašreizējo ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2014. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti, sākot no 2015. finanšu gada. |
| --- | --- |

(2)

Latvijas Bankas pašreizējo ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2014. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti, sākot no 2015. finanšu gada.

| (3) | Latvijas Banka par tās ārējiem revidentiem laikposmam no 2015. līdz 2019. finanšu gadam ir izvēlējusies SIA KPMG Baltics. |
| --- | --- |

(3)

Latvijas Banka par tās ārējiem revidentiem laikposmam no 2015. līdz 2019. finanšu gadam ir izvēlējusies SIA KPMG Baltics.

| (4) | ECB Padome ir ieteikusi par Latvijas Bankas ārējiem revidentiem laikposmam no 2015. līdz 2019. finanšu gadam iecelt SIA KPMG Baltics. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome ir ieteikusi par Latvijas Bankas ārējiem revidentiem laikposmam no 2015. līdz 2019. finanšu gadam iecelt SIA KPMG Baltics.

| (5) | Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un attiecīgi grozīt Padomes Lēmumu 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un attiecīgi grozīt Padomes Lēmumu 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 18. punktu aizstāj ar šādu:

“18.   Ar šo par Latvijas Bankas ārējiem revidentiem laikposmam no 2015. līdz 2019. finanšu gadam apstiprina SIA KPMG Baltics.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2015. gada 17. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  OV C 51, 13.2.2015., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).

2

---

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/494

(2014. gada 9. jūlijs)

par pasākumiem SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ko īstenojusi Slovēnija attiecībā uz Adria Airways d.d.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4543)

(Autentisks ir tikai teksts slovēņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma ierosināt procedūru, kas noteikta 108. panta 2. punktā Līgumā par Eiropas Savienības darbību, attiecībā uz atbalstu SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),

aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar SANI2011. gada 11. marta paziņojumu Nr. 5628, kas reģistrēts tajā pašā dienā, Slovēnija paziņoja Komisijai par glābšanas atbalstu uzņēmumam Adria Airways d.d. (turpmāk “Adria” vai “uzņēmums”), izmantojot valsts garantiju un aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem EUR 6,2 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Ar SANI2011. gada 11. marta paziņojumu Nr. 5628, kas reģistrēts tajā pašā dienā, Slovēnija paziņoja Komisijai par glābšanas atbalstu uzņēmumam Adria Airways d.d. (turpmāk “Adria” vai “uzņēmums”), izmantojot valsts garantiju un aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem EUR 6,2 miljonu apmērā.

| (2) | Slovēnijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2011. gada 31. marta un 2011. gada 12. aprīļa vēstulēs. Komisija pieprasīja papildu informāciju 2011. gada 29. aprīļa vēstulē, uz kuru Slovēnijas iestādes neatbildēja. Tikšanās ar Slovēnijas iestādēm un to padomdevējiem notika 2011. gada 13. jūlijā, kad Komisijai tika paskaidrots, ka glābšanas atbalsts, par kuru tika paziņots, nebūs pietiekams, ņemot vērā uzņēmuma nelabvēlīgo finansiālo stāvokli, un ka Slovēnija plāno iepludināt uzņēmumā Adria naudas līdzekļus EUR 50 miljonu apmērā. Slovēnija atsauca savu paziņojumu par glābšanas atbalstu 2011. gada 1. augustā. |
| --- | --- |

(2)

Slovēnijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2011. gada 31. marta un 2011. gada 12. aprīļa vēstulēs. Komisija pieprasīja papildu informāciju 2011. gada 29. aprīļa vēstulē, uz kuru Slovēnijas iestādes neatbildēja. Tikšanās ar Slovēnijas iestādēm un to padomdevējiem notika 2011. gada 13. jūlijā, kad Komisijai tika paskaidrots, ka glābšanas atbalsts, par kuru tika paziņots, nebūs pietiekams, ņemot vērā uzņēmuma nelabvēlīgo finansiālo stāvokli, un ka Slovēnija plāno iepludināt uzņēmumā Adria naudas līdzekļus EUR 50 miljonu apmērā. Slovēnija atsauca savu paziņojumu par glābšanas atbalstu 2011. gada 1. augustā.

| (3) | Pamatojoties uz informāciju, ka Slovēnija 2011. gada 30. septembrī tomēr ir veikusi minēto naudas līdzekļu iepludināšanu uzņēmumā Adria, Komisija nolēma turpināt iepriekšējo izmeklēšanu ex officio un lūdza sniegt sīkāku informāciju 2011. gada 12. septembra, 2011. gada 28. novembra un 2012. gada 17. aprīļa vēstulēs, uz kurām Slovēnijas iestādes atbildēja 2011. gada 11. oktobra, 2011. gada 27. decembra, 2012. gada 13. janvāra un 2012. gada 18. maija vēstulēs. Papildus tam Slovēnija iestādes ar elektroniskā pasta starpniecību 2012. gada 7. novembrī iesniedza uzņēmuma Adria juridisko pārstāvju sagatavotu paskaidrojuma rakstu. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz informāciju, ka Slovēnija 2011. gada 30. septembrī tomēr ir veikusi minēto naudas līdzekļu iepludināšanu uzņēmumā Adria, Komisija nolēma turpināt iepriekšējo izmeklēšanu ex officio un lūdza sniegt sīkāku informāciju 2011. gada 12. septembra, 2011. gada 28. novembra un 2012. gada 17. aprīļa vēstulēs, uz kurām Slovēnijas iestādes atbildēja 2011. gada 11. oktobra, 2011. gada 27. decembra, 2012. gada 13. janvāra un 2012. gada 18. maija vēstulēs. Papildus tam Slovēnija iestādes ar elektroniskā pasta starpniecību 2012. gada 7. novembrī iesniedza uzņēmuma Adria juridisko pārstāvju sagatavotu paskaidrojuma rakstu.

| (4) | Saskaņā ar Slovēnijas iestāžu lūgumu 2012. gada 12. jūlijā tika rīkota sanāksme, kurā piedalījās pārstāvji no Adria un valstij piederošās pārvaldītājsabiedrības PDP
   (2), kas ir viens no Adria akcionāriem. Šajā sanāksmē Slovēnijas iestādes un pārstāvji no Adria un PDP sniedza skaidrojumus un pamatojumu par pārbaudāmajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Slovēnijas iestāžu lūgumu 2012. gada 12. jūlijā tika rīkota sanāksme, kurā piedalījās pārstāvji no Adria un valstij piederošās pārvaldītājsabiedrības PDP
   (2), kas ir viens no Adria akcionāriem. Šajā sanāksmē Slovēnijas iestādes un pārstāvji no Adria un PDP sniedza skaidrojumus un pamatojumu par pārbaudāmajiem pasākumiem.

| (5) | Komisija 2012. gada 20. novembra vēstulē informēja Slovēniju par to, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Slovēnija 2013. gada 21. janvāra vēstulē iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas 2013. gada 5. marta vēstulē, uz kuru Slovēnija atbildēja 2013. gada 19. aprīlī. Slovēnija sniedza papildu informāciju 2013. gada 16. septembrī. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas 2013. gada 6. novembra vēstulē, uz kuru Slovēnija atbildēja 2013. gada 4. decembrī un 2014. gada 6. un 17. janvārī. Tikšanās ar Slovēnijas iestādēm un to juridiskajiem pārstāvjiem notika 2013. gada 25. martā un 5. decembrī un 2014. gada 8. janvārī. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2012. gada 20. novembra vēstulē informēja Slovēniju par to, ka tā ir pieņēmusi lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Slovēnija 2013. gada 21. janvāra vēstulē iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas 2013. gada 5. marta vēstulē, uz kuru Slovēnija atbildēja 2013. gada 19. aprīlī. Slovēnija sniedza papildu informāciju 2013. gada 16. septembrī. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Slovēnijas 2013. gada 6. novembra vēstulē, uz kuru Slovēnija atbildēja 2013. gada 4. decembrī un 2014. gada 6. un 17. janvārī. Tikšanās ar Slovēnijas iestādēm un to juridiskajiem pārstāvjiem notika 2013. gada 25. martā un 5. decembrī un 2014. gada 8. janvārī.

| (6) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3)2013. gada 8. martā. Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikt savas piezīmes par minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3)2013. gada 8. martā. Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikt savas piezīmes par minētajiem pasākumiem.

| (7) | Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses, proti, Ryanair, 2013. gada 8. aprīlī. Tā nosūtīja tās Slovēnijai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Slovēnijas piezīmes tika saņemtas 2013. gada 13. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses, proti, Ryanair, 2013. gada 8. aprīlī. Tā nosūtīja tās Slovēnijai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Slovēnijas piezīmes tika saņemtas 2013. gada 13. maija vēstulē.

2.   SLOVĒNIJAS GAISA TRANSPORTA TIRGUS

| (8) | Adria ir Slovēnijas nacionālais gaisa pārvadātājs un Ļubļanas lidostas galvenā aviokompānija. Tā 2011. gadā pārvadāja 73,4 % no pasažieriem, kas lidoja no Ļubļanas lidostas, un kopš tā laika šis skaitlis ir sarucis līdz 71,3 % 2012. gadā un 69,8 % 2013. gadā (4). |
| --- | --- |

(8)

Adria ir Slovēnijas nacionālais gaisa pārvadātājs un Ļubļanas lidostas galvenā aviokompānija. Tā 2011. gadā pārvadāja 73,4 % no pasažieriem, kas lidoja no Ļubļanas lidostas, un kopš tā laika šis skaitlis ir sarucis līdz 71,3 % 2012. gadā un 69,8 % 2013. gadā (4).

| (9) | Kaut arī Slovēnijā ir ierobežota zemo cenu pārvadātāju klātbūtne (easyJet darbojas tikai vienā maršrutā no Ļubļanas, bet Wizz Air – divos), tie 2013. gadā pārvadāja 12,6 % no sabiedriskā transporta pasažieriem (5). Pašlaik ir vēl pieci citi konkurenti, kas lido no Ļubļanas uz saviem galvenajiem mezgliem, proti, Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines un Air Serbia. |
| --- | --- |

(9)

Kaut arī Slovēnijā ir ierobežota zemo cenu pārvadātāju klātbūtne (easyJet darbojas tikai vienā maršrutā no Ļubļanas, bet Wizz Air – divos), tie 2013. gadā pārvadāja 12,6 % no sabiedriskā transporta pasažieriem (5). Pašlaik ir vēl pieci citi konkurenti, kas lido no Ļubļanas uz saviem galvenajiem mezgliem, proti, Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines un Air Serbia.

3.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (10) | Adria ir liels uzņēmums ar aptuveni 450 darbiniekiem. Tā apgrozījums 2013. gadā bija EUR 142,3 miljoni un zaudējumi – EUR 3 miljoni (saskaņā ar aplēsi). Tam ir 11 gaisa kuģu flote, ko galvenokārt veido reģionālas reaktīvās lidmašīnas. Pašlaik uzņēmuma Adria īpašnieki inter alia ir Slovēnijas Republika (69,9 %), uzņēmums Bank Assets Management Company (BAMC) (kuram tika nodoti daži Nova Ljubljanska Banka d.d.
   (6) (turpmāk “NLB”) aktīvi) (19,6 %), ABANKA d.d. (4,7 %) un PDP (2,1 %). |
| --- | --- |

(10)

Adria ir liels uzņēmums ar aptuveni 450 darbiniekiem. Tā apgrozījums 2013. gadā bija EUR 142,3 miljoni un zaudējumi – EUR 3 miljoni (saskaņā ar aplēsi). Tam ir 11 gaisa kuģu flote, ko galvenokārt veido reģionālas reaktīvās lidmašīnas. Pašlaik uzņēmuma Adria īpašnieki inter alia ir Slovēnijas Republika (69,9 %), uzņēmums Bank Assets Management Company (BAMC) (kuram tika nodoti daži Nova Ljubljanska Banka d.d.
   (6) (turpmāk “NLB”) aktīvi) (19,6 %), ABANKA d.d. (4,7 %) un PDP (2,1 %).

| (11) | Kopš 2008. gada Adria finansiālais stāvoklis ir pastāvīgi pasliktinājies, samazinoties pārdošanas apjomam, uzņēmuma peļņai pirms nodokļiem (EBT), kā arī pašu kapitālam kļūstot negatīvam. Papildu informācija par Adria finansiālo stāvokli laikā no 2007. līdz 2011. gadam sniegta 7.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(11)

Kopš 2008. gada Adria finansiālais stāvoklis ir pastāvīgi pasliktinājies, samazinoties pārdošanas apjomam, uzņēmuma peļņai pirms nodokļiem (EBT), kā arī pašu kapitālam kļūstot negatīvam. Papildu informācija par Adria finansiālo stāvokli laikā no 2007. līdz 2011. gadam sniegta 7.1. iedaļā.

| (12) | Slovēnija kopā ar PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. un Unicredit Bank of Slovenia d.d.2012. gada 1. augustā uzsāka uzņēmuma Adria privatizācijas procesu, izsolot 74,87 % uzņēmuma akciju. Minētajā dienā Slovēnijas Republikas Pamatlīdzekļu pārvaldības aģentūra (AUKN) publicēja publisku uzaicinājumu ieguldītājiem iesniegt nesaistošu pieteikumu konkursā par uzņēmuma vairākuma akciju paketes iegādi (7). Tomēr, šķiet, ka pārdošanas process tika pārtraukts un Adria privatizācijas process vēlāk tiks uzsākts no jauna. |
| --- | --- |

(12)

Slovēnija kopā ar PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. un Unicredit Bank of Slovenia d.d.2012. gada 1. augustā uzsāka uzņēmuma Adria privatizācijas procesu, izsolot 74,87 % uzņēmuma akciju. Minētajā dienā Slovēnijas Republikas Pamatlīdzekļu pārvaldības aģentūra (AUKN) publicēja publisku uzaicinājumu ieguldītājiem iesniegt nesaistošu pieteikumu konkursā par uzņēmuma vairākuma akciju paketes iegādi (7). Tomēr, šķiet, ka pārdošanas process tika pārtraukts un Adria privatizācijas process vēlāk tiks uzsākts no jauna.

4.   PASĀKUMU UN PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA APRAKSTS

4.1.   1. pasākums – kapitāla palielināšana 2007. gadā

| (13) | Kopš 2006. gada 31. decembra uzņēmumam Adria bija šāda akcionāru struktūra:

  1. tabula



  Adria akcionāru struktūra pirms kapitāla palielināšanas 2007. gadā







  Nosaukums | % |
| --- | --- | --- |
| KAD | 55,0 |
| SOD | 20,0 |
| NFD 1 delniški investicijski sklad d.d.
   (8) | 9,7 |
| NFD Holding d.d.
   (9) | 7,2 |
| Infond d.o.o.
   (10) | 4,9 |
| Citi (tostarp individuālie akcionāri) | 3,2 |

(13)

Kopš 2006. gada 31. decembra uzņēmumam Adria bija šāda akcionāru struktūra:

1. tabula

Adria akcionāru struktūra pirms kapitāla palielināšanas 2007. gadā

Nosaukums

%

KAD

55,0

SOD

20,0

NFD 1 delniški investicijski sklad d.d.
   (8)

9,7

NFD Holding d.d.
   (9)

7,2

Infond d.o.o.
   (10)

4,9

Citi (tostarp individuālie akcionāri)

3,2

| (14) | Adria akcionāru sanāksmē 2007. gada 19. februārī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 10,9 miljoniem. Valstij piederošais nodibinājums KAD parakstījās uz aptuveni 99,6 % no palielinājuma, turpretim uz pārējo palielinājuma daļu parakstījās individuālie akcionāri. Līdz 2007. gada 5. aprīlim parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām. |
| --- | --- |

(14)

Adria akcionāru sanāksmē 2007. gada 19. februārī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 10,9 miljoniem. Valstij piederošais nodibinājums KAD parakstījās uz aptuveni 99,6 % no palielinājuma, turpretim uz pārējo palielinājuma daļu parakstījās individuālie akcionāri. Līdz 2007. gada 5. aprīlim parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām.

| (15) | Par akciju samaksātā cena bija EUR 27. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots [...] (11), akciju cena bija noteikta EUR [...] par akciju 2006. gada septembrī. |
| --- | --- |

(15)

Par akciju samaksātā cena bija EUR 27. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots [...] (11), akciju cena bija noteikta EUR [...] par akciju 2006. gada septembrī.

| (16) | Pēc kapitāla palielināšanas 2007. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

  2. tabula



  Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2007. gadā







  Nosaukums | % |
| --- | --- | --- |
| KAD | 77,3 |
| SOD
   (12) | 10,0 |
| NLB
   (13) | 8,5 |
| Infond d.o.o. | 2,4 |
| Citi (tostarp individuālie akcionāri) | 1,8 |

(16)

Pēc kapitāla palielināšanas 2007. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

2. tabula

Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2007. gadā

Nosaukums

%

KAD

77,3

SOD
   (12)

10,0

NLB
   (13)

8,5

Infond d.o.o.

2,4

Citi (tostarp individuālie akcionāri)

1,8

4.2.   2. pasākums – kapitāla palielināšana 2009. gadā

| (17) | Adria valde 2009. gada 13. janvārī pieņēma lēmumu palielināt uzņēmuma Adria kapitālu, emitējot jaunas akcijas. Tādā veidā Adria kapitāls tika palielināts par EUR 2,36 miljoniem. KAD parakstījās uz aptuveni 99,5 % no palielinājuma, turpretim uz pārējo palielinājuma daļu parakstījās individuālie akcionāri. Līdz 2009. gada 20. jūlijam parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām. |
| --- | --- |

(17)

Adria valde 2009. gada 13. janvārī pieņēma lēmumu palielināt uzņēmuma Adria kapitālu, emitējot jaunas akcijas. Tādā veidā Adria kapitāls tika palielināts par EUR 2,36 miljoniem. KAD parakstījās uz aptuveni 99,5 % no palielinājuma, turpretim uz pārējo palielinājuma daļu parakstījās individuālie akcionāri. Līdz 2009. gada 20. jūlijam parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām.

| (18) | Par akciju samaksātā cena bija EUR 22. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots [...], akciju cena bija noteikta EUR [...] par akciju 2008. gada septembrī. |
| --- | --- |

(18)

Par akciju samaksātā cena bija EUR 22. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots [...], akciju cena bija noteikta EUR [...] par akciju 2008. gada septembrī.

| (19) | Pēc kapitāla palielināšanas 2009. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

  3. tabula



  Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2009. gadā







  Nosaukums | % |
| --- | --- | --- |
| KAD | 78,6 |
| SOD | 8,8 |
| NLB | 7,5 |
| Infond d.o.o. | 2,2 |
| Citi (tostarp individuālie akcionāri) | 2,9 |

(19)

Pēc kapitāla palielināšanas 2009. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

3. tabula

Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2009. gadā

Nosaukums

%

KAD

78,6

SOD

8,8

NLB

7,5

Infond d.o.o.

2,2

Citi (tostarp individuālie akcionāri)

2,9

4.3.   3. pasākums – kapitāla palielināšana 2010. gadā

| (20) | Adria akcionāru sanāksmē 2010. gada 2. septembrī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 2,5 miljoniem. Pārvaldītājsabiedrība PDP (KAD un SOD tiesību pārņēmēja) parakstījās uz aptuveni 80 % no palielinājuma. Divas privātas tūrisma aģentūras – Kompas d.d. un Palma d.o.o. – parakstījās uz atlikušajiem 20 % (10 % katrai). Līdz 2010. gada 1. oktobrim parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām. |
| --- | --- |

(20)

Adria akcionāru sanāksmē 2010. gada 2. septembrī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 2,5 miljoniem. Pārvaldītājsabiedrība PDP (KAD un SOD tiesību pārņēmēja) parakstījās uz aptuveni 80 % no palielinājuma. Divas privātas tūrisma aģentūras – Kompas d.d. un Palma d.o.o. – parakstījās uz atlikušajiem 20 % (10 % katrai). Līdz 2010. gada 1. oktobrim parakstīšanās bija notikusi uz visām akcijām.

| (21) | Par akciju samaksātā cena bija EUR 12. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots [...], akciju cena bija noteikta EUR [...] par akciju 2009. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(21)

Par akciju samaksātā cena bija EUR 12. Novērtēšanas ziņojumā, kas sagatavots [...], akciju cena bija noteikta EUR [...] par akciju 2009. gada jūnijā.

| (22) | Pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

  4. tabula



  Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā







  Nosaukums | % |
| --- | --- | --- |
| PDP | 86,0 |
| NLB | 6,1 |
| Kompas d.d. | 1,9 |
| Palma d.o.o. | 1,9 |
| Infond d.o.o. | 1,7 |
| Citi (tostarp individuālie akcionāri) | 2,4 |

(22)

Pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

4. tabula

Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā

Nosaukums

%

PDP

86,0

NLB

6,1

Kompas d.d.

1,9

Palma d.o.o.

1,9

Infond d.o.o.

1,7

Citi (tostarp individuālie akcionāri)

2,4

4.4.   4. pasākums – kapitāla palielināšana 2011. gadā

| (23) | Adria akcionāru sanāksmē 2011. gada 21. septembrī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 69,7 miljoniem. Slovēnijas Republika parakstījās uz naudas ieguldījumu EUR 49,5 miljonu apmērā, un PDP parakstījās uz EUR 0,5 miljonus lielu ieguldījumu – arī naudā. Pārējais (t. i., EUR 19,7 miljoni) kapitāla palielinājums tika nodrošināts, vairākām bankām pārvēršot savu parādu akciju kapitālā, proti, a) NLB šādi konvertēja EUR 13,83 miljonus; b) Abanka Vipa d.d. – EUR 3,35 miljonus; c) Unicredit Bank of Slovenia d.d. – EUR 1,24 miljonus; un d) Hypo Alpe-Adria Bank d.d. – EUR 1,28 miljonus. Kapitāla palielināšana notika 2011. gada 30. septembrī. |
| --- | --- |

(23)

Adria akcionāru sanāksmē 2011. gada 21. septembrī tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu par EUR 69,7 miljoniem. Slovēnijas Republika parakstījās uz naudas ieguldījumu EUR 49,5 miljonu apmērā, un PDP parakstījās uz EUR 0,5 miljonus lielu ieguldījumu – arī naudā. Pārējais (t. i., EUR 19,7 miljoni) kapitāla palielinājums tika nodrošināts, vairākām bankām pārvēršot savu parādu akciju kapitālā, proti, a) NLB šādi konvertēja EUR 13,83 miljonus; b) Abanka Vipa d.d. – EUR 3,35 miljonus; c) Unicredit Bank of Slovenia d.d. – EUR 1,24 miljonus; un d) Hypo Alpe-Adria Bank d.d. – EUR 1,28 miljonus. Kapitāla palielināšana notika 2011. gada 30. septembrī.

| (24) | Cena, par kuru vienojās, bija EUR 1 par akciju – minimālā summa, ko pieļauj Slovēnijas tiesību akti. Vērtēšanas ziņojuma nebija. |
| --- | --- |

(24)

Cena, par kuru vienojās, bija EUR 1 par akciju – minimālā summa, ko pieļauj Slovēnijas tiesību akti. Vērtēšanas ziņojuma nebija.

| (25) | Pēc kapitāla palielināšanas 2011. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

  5. tabula



  Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2011. gadā







  Nosaukums | % |
| --- | --- | --- |
| Slovēnijas Republika | 69,9 |
| NLB | 19,6 |
| Hypo Alpe-Adria Bank d.d. | 1,8 |
| Abanka Vipa d.d. | 4,7 |
| Unicredit Bank of Slovenia d.d. | 1,8 |
| PDP | 2,1 |
| Citi (tostarp individuālie akcionāri) | 0,1 |

(25)

Pēc kapitāla palielināšanas 2011. gadā kapitāldaļu sadalījums uzņēmumā Adria bija šāds:

5. tabula

Adria akcionāru struktūra pēc kapitāla palielināšanas 2011. gadā

Nosaukums

%

Slovēnijas Republika

69,9

NLB

19,6

Hypo Alpe-Adria Bank d.d.

1,8

Abanka Vipa d.d.

4,7

Unicredit Bank of Slovenia d.d.

1,8

PDP

2,1

Citi (tostarp individuālie akcionāri)

0,1

2011. gada septembra pārstrukturēšanas plāns

| (26) | Kā norādīja Slovēnijas iestādes, valsts, PDP un bankas izlēma piedalīties 2011. gada kapitāla palielināšanā, pamatojoties uz 2011. gada septembra plānu, kura nosaukums bija “Finanšu un uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas programma” (“pārstrukturēšanas plāns”). Plānā bija vajadzīgie pasākumi uzņēmuma Adria finanšu un uzņēmējdarbības pārstrukturēšanai, kas ļautu uzņēmumam atjaunot dzīvotspēju. Plāns bija nepārprotami sagatavots ar mērķi paziņot par pārstrukturēšanai paredzētu atbalstu, jo tajā ir minēti tādi jēdzieni kā “pašu ieguldījums” un “konkurences kropļošana”, ko parasti nemin uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

(26)

Kā norādīja Slovēnijas iestādes, valsts, PDP un bankas izlēma piedalīties 2011. gada kapitāla palielināšanā, pamatojoties uz 2011. gada septembra plānu, kura nosaukums bija “Finanšu un uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas programma” (“pārstrukturēšanas plāns”). Plānā bija vajadzīgie pasākumi uzņēmuma Adria finanšu un uzņēmējdarbības pārstrukturēšanai, kas ļautu uzņēmumam atjaunot dzīvotspēju. Plāns bija nepārprotami sagatavots ar mērķi paziņot par pārstrukturēšanai paredzētu atbalstu, jo tajā ir minēti tādi jēdzieni kā “pašu ieguldījums” un “konkurences kropļošana”, ko parasti nemin uzņēmējdarbības plānā.

| (27) | Saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu Adria atgūtu dzīvotspēju 2013. gadā (pamata un optimistiskais scenārijs) vai 2014. gadā (pesimistiskais scenārijs). Saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma Adria grūtību cēloņi bija a) [...]. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu Adria atgūtu dzīvotspēju 2013. gadā (pamata un optimistiskais scenārijs) vai 2014. gadā (pesimistiskais scenārijs). Saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma Adria grūtību cēloņi bija a) [...].

| (28) | Sākotnēji iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā bija noteikti vairāki pasākumi uzņēmuma Adria pārstrukturēšanai un tā dzīvotspējas atjaunošanai: a) [...]. |
| --- | --- |

(28)

Sākotnēji iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā bija noteikti vairāki pasākumi uzņēmuma Adria pārstrukturēšanai un tā dzīvotspējas atjaunošanai: a) [...].

| (29) | Turklāt saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu 2011. gada kapitāla palielinājums par EUR 69,7 miljoniem segtu Adria negatīvo pašu kapitālu EUR [...] apmērā, saistību atmaksu EUR [...] apmērā (EUR [...] par laikā nesamaksātajām summām piegādātājiem un EUR [...] banku aizdevumu pirmstermiņa atmaksai) un pārstrukturēšanas pasākumu finansēšanai EUR [...] apmērā. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt saskaņā ar sākotnēji iesniegto pārstrukturēšanas plānu 2011. gada kapitāla palielinājums par EUR 69,7 miljoniem segtu Adria negatīvo pašu kapitālu EUR [...] apmērā, saistību atmaksu EUR [...] apmērā (EUR [...] par laikā nesamaksātajām summām piegādātājiem un EUR [...] banku aizdevumu pirmstermiņa atmaksai) un pārstrukturēšanas pasākumu finansēšanai EUR [...] apmērā.

| (30) | Savukārt pārstrukturēšanas kopējās izmaksas būtu EUR [...], ko daļēji sedza EUR 50 miljonu lielais Slovēnijas valsts un PDP skaidras naudas iepludinājums. Uzņēmuma Adria ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai (“pašu ieguldījums”) būtu EUR [...], ko dotu banku aizdevumu pārvēršana akciju kapitālā (EUR 19,7 miljoni), [...]. Visbeidzot, sākotnēji iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā kā kompensācijas pasākumi tika apsvērta AAT pārdošana un regulāro maršrutu atcelšana. |
| --- | --- |

(30)

Savukārt pārstrukturēšanas kopējās izmaksas būtu EUR [...], ko daļēji sedza EUR 50 miljonu lielais Slovēnijas valsts un PDP skaidras naudas iepludinājums. Uzņēmuma Adria ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai (“pašu ieguldījums”) būtu EUR [...], ko dotu banku aizdevumu pārvēršana akciju kapitālā (EUR 19,7 miljoni), [...]. Visbeidzot, sākotnēji iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā kā kompensācijas pasākumi tika apsvērta AAT pārdošana un regulāro maršrutu atcelšana.

| (31) | Ņemot vērā šaubas, ko lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda Komisija, Slovēnija iesniedza vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus. Konkrēti, pārstrukturēšanas plāns pašlaik paredz, ka pārstrukturēšana ilgs līdz 2015. gadam, un iekļauj vairākus pārstrukturēšanas papildu pasākumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas papildu pasākumi un to finansiālā ietekme 2014.–2015. gadā ir šāda: a) [...]. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šaubas, ko lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda Komisija, Slovēnija iesniedza vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus. Konkrēti, pārstrukturēšanas plāns pašlaik paredz, ka pārstrukturēšana ilgs līdz 2015. gadam, un iekļauj vairākus pārstrukturēšanas papildu pasākumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas papildu pasākumi un to finansiālā ietekme 2014.–2015. gadā ir šāda: a) [...].

4.5.   5. pasākums – Adria Airways Tehnika d.d. iegāde 2010.–2011. gadā

| (32) | AAT, uzņēmumam Adria 100 % apmērā piederošs meitasuzņēmums, tika dibināts 2010. gadā. Līdz tam tas darbojās kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļa ar nosaukumu SVL. AAT darbojas gaisa kuģu tehniskās apkopes nozarē, apkalpojot gan uzņēmumu Adria, gan citus uzņēmumus. |
| --- | --- |

(32)

AAT, uzņēmumam Adria 100 % apmērā piederošs meitasuzņēmums, tika dibināts 2010. gadā. Līdz tam tas darbojās kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļa ar nosaukumu SVL. AAT darbojas gaisa kuģu tehniskās apkopes nozarē, apkalpojot gan uzņēmumu Adria, gan citus uzņēmumus.

| (33) | Laikā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada martam PDP un Aerodrom Ljubljana (Ļubļanas lidostas pārvaldnieks, kura akciju vairākums pieder valstij) iegādājās attiecīgi 52,3 % un 47,7 % AAT kapitāldaļu no uzņēmuma Adria divos posmos. Pirmajā posmā PDP iegādājās 18,24 % lielu AAT kapitāldaļu 2 676 346 priekšrocību akciju veidā bez balsstiesībām, samaksājot EUR 1 par akciju. Tajā pašā laikā Aerodrom Ljubljana ieguva 31,16 % lielu AAT kapitāldaļu (4 570 881 akcijas), pārvēršot parādu priekšrocību akcijās bez balsstiesībām par summu aptuveni EUR 4,6 miljoni. Otrajā posmā 2011. gada sākumā Adria savas atlikušās AAT akcijas pārdeva šādā veidā: PDP iegādājās 5 000 000 parasto akciju, maksājot EUR 1 par akciju, un palielināja savu daļu uzņēmumā līdz 52,33 %, turpretim Aerodrom Ljubljana palielināja savu daļu uzņēmumā AAT līdz 47,67 %, pārvēršot akcijās EUR 2,2 miljonus, ko Adria tam bija parādā. |
| --- | --- |

(33)

Laikā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada martam PDP un Aerodrom Ljubljana (Ļubļanas lidostas pārvaldnieks, kura akciju vairākums pieder valstij) iegādājās attiecīgi 52,3 % un 47,7 % AAT kapitāldaļu no uzņēmuma Adria divos posmos. Pirmajā posmā PDP iegādājās 18,24 % lielu AAT kapitāldaļu 2 676 346 priekšrocību akciju veidā bez balsstiesībām, samaksājot EUR 1 par akciju. Tajā pašā laikā Aerodrom Ljubljana ieguva 31,16 % lielu AAT kapitāldaļu (4 570 881 akcijas), pārvēršot parādu priekšrocību akcijās bez balsstiesībām par summu aptuveni EUR 4,6 miljoni. Otrajā posmā 2011. gada sākumā Adria savas atlikušās AAT akcijas pārdeva šādā veidā: PDP iegādājās 5 000 000 parasto akciju, maksājot EUR 1 par akciju, un palielināja savu daļu uzņēmumā līdz 52,33 %, turpretim Aerodrom Ljubljana palielināja savu daļu uzņēmumā AAT līdz 47,67 %, pārvēršot akcijās EUR 2,2 miljonus, ko Adria tam bija parādā.

| (34) | Tādējādi kopējā samaksātā cena bija EUR 14,7 miljoni, t. i., EUR 1 par akciju. Vērtēšanas ziņojumā, kas tika sagatavots 2010. gada aprīlī, AAT kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļas vērtība 2009. gada decembrī bija noteikta robežās no EUR 14,4 miljoniem līdz EUR 14,9 miljoniem. |
| --- | --- |

(34)

Tādējādi kopējā samaksātā cena bija EUR 14,7 miljoni, t. i., EUR 1 par akciju. Vērtēšanas ziņojumā, kas tika sagatavots 2010. gada aprīlī, AAT kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļas vērtība 2009. gada decembrī bija noteikta robežās no EUR 14,4 miljoniem līdz EUR 14,9 miljoniem.

5.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (35) | Komisija 2012. gada 20. novembrī pieņēma lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka noteikto pasākumu piemērošanas laikā vai vismaz kopš 2008. gada uzņēmumu Adria varēja uzskatīt par tādu, kas nonācis grūtībās. Komisija arī pauda šaubas par pieciem novērtējamiem pasākumiem un nonāca pie provizoriska secinājuma, ka tie visi paredz valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija 2012. gada 20. novembrī pieņēma lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka noteikto pasākumu piemērošanas laikā vai vismaz kopš 2008. gada uzņēmumu Adria varēja uzskatīt par tādu, kas nonācis grūtībās. Komisija arī pauda šaubas par pieciem novērtējamiem pasākumiem un nonāca pie provizoriska secinājuma, ka tie visi paredz valsts atbalstu.

| (36) | Attiecībā uz 1. un 2. pasākumu Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda viedokli, ka Slovēnijas valstij bija nepārprotama un tieša ietekme uz KAD, un provizoriski secināja, ka KAD, piedaloties kapitāla 2007. un 2009. gada palielināšanā, izmantoja valsts resursus un par to ir atbildīga Slovēnija. Kaut arī cena, ko KAD faktiski samaksāja par akcijām, bija zemāka par divos vērtēšanas ziņojumos noteikto vērtību, Komisija pauda šaubas par ziņojumiem, ņemot vērā ilgo laiku, kas bija pagājis no akciju vērtēšanas līdz kapitāla iepludināšanai. Paturot prātā to, ka KAD tajā laikā bija uzņēmuma Adria vairākuma akcionārs, Komisija uzskatīja, ka kapitāla 2007. un 2009. gada palielināšanas mērķis bija finansēt iepriekš veiktu KAD ieguldījumu uzņēmumā, kuru varētu uzskatīt par nonākušu grūtībās. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz 1. un 2. pasākumu Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda viedokli, ka Slovēnijas valstij bija nepārprotama un tieša ietekme uz KAD, un provizoriski secināja, ka KAD, piedaloties kapitāla 2007. un 2009. gada palielināšanā, izmantoja valsts resursus un par to ir atbildīga Slovēnija. Kaut arī cena, ko KAD faktiski samaksāja par akcijām, bija zemāka par divos vērtēšanas ziņojumos noteikto vērtību, Komisija pauda šaubas par ziņojumiem, ņemot vērā ilgo laiku, kas bija pagājis no akciju vērtēšanas līdz kapitāla iepludināšanai. Paturot prātā to, ka KAD tajā laikā bija uzņēmuma Adria vairākuma akcionārs, Komisija uzskatīja, ka kapitāla 2007. un 2009. gada palielināšanas mērķis bija finansēt iepriekš veiktu KAD ieguldījumu uzņēmumā, kuru varētu uzskatīt par nonākušu grūtībās.

| (37) | Izvērtējot 3. pasākumu, Komisija ievēroja, ka uzņēmums PDP ir uzņēmumu KAD un SOD tiesību pārņēmējs, par kuru darbību saskaņā ar Komisijas sākotnējo secinājumu bija atbildīga valsts. Turklāt Komisija kā faktoru, kas liecina par valsts atbildību, uzsvēra to, ka uzņēmums PDP 100 % apmērā pastarpināti (ar KAD, SOD un DSU (100 % valstij piederoša aktīvu pārvaldības uzņēmuma) starpniecību) pieder Slovēnijas valstij, un atsaucās uz atsevišķiem netiešiem pierādījumiem par atbildību Stardust Marine tiesu prakses nozīmē (14). Līdzīgi kā 1. un 2. pasākumā, kaut arī cena, ko PDP faktiski samaksāja par akcijām, bija zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību, Komisija pauda šaubas par ziņojumu, ņemot vērā ievērojamo 15 mēnešus ilgo laiku, kas bija pagājis no akciju vērtēšanas līdz kapitāla iepludināšanai. Komisija arī provizoriski secināja, ka divu privātu tūrisma aģentūru (Kompas d.d. un Palma d.o.o.) dalība 2010. gadā veiktajā kapitāla iepludināšanā līdztekus PDP pati par sevi nav pietiekama Komisijas šaubu kliedēšanai par iespējamu priekšrocību radīšanu uzņēmumam Adria
   (15). |
| --- | --- |

(37)

Izvērtējot 3. pasākumu, Komisija ievēroja, ka uzņēmums PDP ir uzņēmumu KAD un SOD tiesību pārņēmējs, par kuru darbību saskaņā ar Komisijas sākotnējo secinājumu bija atbildīga valsts. Turklāt Komisija kā faktoru, kas liecina par valsts atbildību, uzsvēra to, ka uzņēmums PDP 100 % apmērā pastarpināti (ar KAD, SOD un DSU (100 % valstij piederoša aktīvu pārvaldības uzņēmuma) starpniecību) pieder Slovēnijas valstij, un atsaucās uz atsevišķiem netiešiem pierādījumiem par atbildību Stardust Marine tiesu prakses nozīmē (14). Līdzīgi kā 1. un 2. pasākumā, kaut arī cena, ko PDP faktiski samaksāja par akcijām, bija zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību, Komisija pauda šaubas par ziņojumu, ņemot vērā ievērojamo 15 mēnešus ilgo laiku, kas bija pagājis no akciju vērtēšanas līdz kapitāla iepludināšanai. Komisija arī provizoriski secināja, ka divu privātu tūrisma aģentūru (Kompas d.d. un Palma d.o.o.) dalība 2010. gadā veiktajā kapitāla iepludināšanā līdztekus PDP pati par sevi nav pietiekama Komisijas šaubu kliedēšanai par iespējamu priekšrocību radīšanu uzņēmumam Adria
   (15).

| (38) | Attiecībā uz 4. pasākumu Komisija atzīmēja, ka Slovēnijas veiktais ieguldījums nepārprotami paredzēja valsts līdzekļu izmantošanu, un atkārtoja savu sākotnējo secinājumu, ka par PDP darbībām ir atbildīga valsts. Komisija arī pauda šaubas attiecībā uz NLB dalību 4. pasākumā, par kuru varētu būt atbildīga valsts, ņemot vērā to, ka a) attiecīgajā laikā valstij piederēja NLB kontrolpakete, b) valstij bija balsu vairākums valdē un bankas uzraudzības padomē un c) valsts iestādēm varēja būt ietekme uz valsts kontrolētas bankas rīcību. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz 4. pasākumu Komisija atzīmēja, ka Slovēnijas veiktais ieguldījums nepārprotami paredzēja valsts līdzekļu izmantošanu, un atkārtoja savu sākotnējo secinājumu, ka par PDP darbībām ir atbildīga valsts. Komisija arī pauda šaubas attiecībā uz NLB dalību 4. pasākumā, par kuru varētu būt atbildīga valsts, ņemot vērā to, ka a) attiecīgajā laikā valstij piederēja NLB kontrolpakete, b) valstij bija balsu vairākums valdē un bankas uzraudzības padomē un c) valsts iestādēm varēja būt ietekme uz valsts kontrolētas bankas rīcību.

| (39) | Izvērtējot, vai 4. pasākums paredzēja nepamatotas selektīvas priekšrocības uzņēmumam Adria, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu atzīmēja, ka banku piekrišana parāda pārvēršanai akcijās tikai ar nosacījumu, ka valsts veic skaidras naudas līdzekļu iepludināšanu uzņēmumā Adria, un jo īpaši valsts un PDP ieguldījumu atšķirīgā būtība salīdzinājumā ar banku ieguldījumiem (skaidra nauda pret parāda pārvēršanu), bija pietiekamas, lai radītu pamatotas šaubas par to, vai 2011. gadā veiktais kapitāla palielinājums bija līdzvērtīgs (pari passu). Komisija arī atzīmēja, ka pretēji iepriekšējiem kapitāla palielināšanas gadījumiem 2011. gadā kapitāls tika palielināts bez vērtēšanas ziņojuma. |
| --- | --- |

(39)

Izvērtējot, vai 4. pasākums paredzēja nepamatotas selektīvas priekšrocības uzņēmumam Adria, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu atzīmēja, ka banku piekrišana parāda pārvēršanai akcijās tikai ar nosacījumu, ka valsts veic skaidras naudas līdzekļu iepludināšanu uzņēmumā Adria, un jo īpaši valsts un PDP ieguldījumu atšķirīgā būtība salīdzinājumā ar banku ieguldījumiem (skaidra nauda pret parāda pārvēršanu), bija pietiekamas, lai radītu pamatotas šaubas par to, vai 2011. gadā veiktais kapitāla palielinājums bija līdzvērtīgs (pari passu). Komisija arī atzīmēja, ka pretēji iepriekšējiem kapitāla palielināšanas gadījumiem 2011. gadā kapitāls tika palielināts bez vērtēšanas ziņojuma.

| (40) | Attiecībā uz Slovēnijas iestāžu apgalvojumu par to, ka tās izlēma par labu dalībai 4. pasākumā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plāns principā nebija pietiekams, lai nodrošinātu atbilstību privāta ieguldītāja kritērijiem, jo dažas no pārstrukturēšanas plāna prognozēm, pēc visa spriežot, bija pamatotas uz nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka privāts ieguldītājs būtu apsvēris risku, ka iepriekš veiktie kapitāla palielināšanas gadījumi varētu būt nelikumīgs valsts atbalsts, un būtu izvērtējis risku, ko Komisijas iespējamais rīkojums par līdzekļu atgūšanu varētu radīt ieguldījumu ienesīgumam. Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka bankas varēja būt izlēmušas par savu dalību kapitāla iepludināšanā tā iemesla dēļ, ka Slovēnija izrādīja interesi par uzņēmumu Adria jau ilgi pirms dienas, kad tika lemts par kapitāla palielināšanu 2011. gadā. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz Slovēnijas iestāžu apgalvojumu par to, ka tās izlēma par labu dalībai 4. pasākumā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plāns principā nebija pietiekams, lai nodrošinātu atbilstību privāta ieguldītāja kritērijiem, jo dažas no pārstrukturēšanas plāna prognozēm, pēc visa spriežot, bija pamatotas uz nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka privāts ieguldītājs būtu apsvēris risku, ka iepriekš veiktie kapitāla palielināšanas gadījumi varētu būt nelikumīgs valsts atbalsts, un būtu izvērtējis risku, ko Komisijas iespējamais rīkojums par līdzekļu atgūšanu varētu radīt ieguldījumu ienesīgumam. Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka bankas varēja būt izlēmušas par savu dalību kapitāla iepludināšanā tā iemesla dēļ, ka Slovēnija izrādīja interesi par uzņēmumu Adria jau ilgi pirms dienas, kad tika lemts par kapitāla palielināšanu 2011. gadā.

| (41) | Attiecībā uz 5. pasākumu Komisija atkārtoti izteica savu sākotnējo viedokli, ka par PDP darbībām ir atbildīga valsts un tajās ir ietverti valsts līdzekļi. Attiecībā uz Aerodrom Ljubljana Komisija nonāca pie tāda paša sākotnējā secinājuma, ņemot vērā, ka šā uzņēmuma kontrolpakete piederēja valstij jau tajā laikā, kad notika AAT iegāde. Komisija arī uzskatīja par maz ticamu to, ka valsts iestādes nav iesaistītas Aerodrom Ljubljana – Ļubļanas lidostas pārvaldnieka – svarīgu lēmumu pieņemšanā, jo minētajai lidostai kā galvenajiem starptautisko lidojumu “vārtiem” ir stratēģiska nozīme. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz 5. pasākumu Komisija atkārtoti izteica savu sākotnējo viedokli, ka par PDP darbībām ir atbildīga valsts un tajās ir ietverti valsts līdzekļi. Attiecībā uz Aerodrom Ljubljana Komisija nonāca pie tāda paša sākotnējā secinājuma, ņemot vērā, ka šā uzņēmuma kontrolpakete piederēja valstij jau tajā laikā, kad notika AAT iegāde. Komisija arī uzskatīja par maz ticamu to, ka valsts iestādes nav iesaistītas Aerodrom Ljubljana – Ļubļanas lidostas pārvaldnieka – svarīgu lēmumu pieņemšanā, jo minētajai lidostai kā galvenajiem starptautisko lidojumu “vārtiem” ir stratēģiska nozīme.

| (42) | Tā kā AAT akciju iegādes pirmais posms notika tūlīt pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā, Komisija uzskatīja, ka abus pasākumus nevajadzētu vērtēt atsevišķi vienu no otra, bet gan kā daļu no lielākas operācijas, kuras mērķis bija atbalsta sniegšana uzņēmumam Adria. Analizējot ziņojumu, kurā bija noteikta ATT akciju vērtība, Komisija atzīmēja, ka uzņēmums ATT tajā tika vērtēts kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes struktūrvienība (tajā laikā SVL) un, novērtējot AAT vērtību, bija ņemtas vērā no šā fakta izrietošās sinerģijas. Taču Komisija uzskatīja, ka ziņojumā SLV/AAT būtu jāvērtē kā atsevišķa saimnieciska vienība, neņemot vērā sinerģijas grupas ietvaros, jo AAT 2010. gadā tika izdalīts no Adria un pārdots kā atsevišķa vienība. Turklāt Komisija arī pauda bažas par ievērojamo laiku, kas bija pagājis no vērtēšanas līdz AAT akciju pārdošanai. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā AAT akciju iegādes pirmais posms notika tūlīt pēc kapitāla palielināšanas 2010. gadā, Komisija uzskatīja, ka abus pasākumus nevajadzētu vērtēt atsevišķi vienu no otra, bet gan kā daļu no lielākas operācijas, kuras mērķis bija atbalsta sniegšana uzņēmumam Adria. Analizējot ziņojumu, kurā bija noteikta ATT akciju vērtība, Komisija atzīmēja, ka uzņēmums ATT tajā tika vērtēts kā uzņēmuma Adria tehniskās apkopes struktūrvienība (tajā laikā SVL) un, novērtējot AAT vērtību, bija ņemtas vērā no šā fakta izrietošās sinerģijas. Taču Komisija uzskatīja, ka ziņojumā SLV/AAT būtu jāvērtē kā atsevišķa saimnieciska vienība, neņemot vērā sinerģijas grupas ietvaros, jo AAT 2010. gadā tika izdalīts no Adria un pārdots kā atsevišķa vienība. Turklāt Komisija arī pauda bažas par ievērojamo laiku, kas bija pagājis no vērtēšanas līdz AAT akciju pārdošanai.

| (43) | Komisija arī izteica šaubas par piecu novērtējamo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka Slovēnijas iestādes nesniedza nekādu iespējamu pamatojumu, kas varētu apliecināt šādu saderību |
| --- | --- |

(43)

Komisija arī izteica šaubas par piecu novērtējamo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka Slovēnijas iestādes nesniedza nekādu iespējamu pamatojumu, kas varētu apliecināt šādu saderību

| (44) | Ņemot vērā aplūkojamo pasākumu būtību un to, ka uzņēmumu Adria pasākumu apstiprināšanas laikā varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, Komisija atzīmēja, ka pasākumu saderību varētu izvērtēt tikai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam un jo īpaši atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalsta sniegšanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (16) (“Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Komisija vispirms atzīmēja, ka, pēc visa spriežot, nav izpildīti glābšanai paredzētā atbalsta nosacījumi, kas noteikti Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.1. iedaļā. Attiecībā uz pārstrukturēšanai paredzēto atbalstu, kas definēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļā, Komisija uzsvēra, ka attiecīgie pasākumi tika apstiprināti, pirms par tiem bija paziņots Komisijai un bez ticama pārstrukturēšanas plāna, kas nodrošinātu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzēto nosacījumu izpildi, – šis apstāklis pats par sevi būtu pietiekams, lai vērtētu pasākumus kā nesaderīgus ar iekšējo tirgu (17). |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā aplūkojamo pasākumu būtību un to, ka uzņēmumu Adria pasākumu apstiprināšanas laikā varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, Komisija atzīmēja, ka pasākumu saderību varētu izvērtēt tikai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam un jo īpaši atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalsta sniegšanu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (16) (“Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Komisija vispirms atzīmēja, ka, pēc visa spriežot, nav izpildīti glābšanai paredzētā atbalsta nosacījumi, kas noteikti Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.1. iedaļā. Attiecībā uz pārstrukturēšanai paredzēto atbalstu, kas definēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļā, Komisija uzsvēra, ka attiecīgie pasākumi tika apstiprināti, pirms par tiem bija paziņots Komisijai un bez ticama pārstrukturēšanas plāna, kas nodrošinātu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzēto nosacījumu izpildi, – šis apstāklis pats par sevi būtu pietiekams, lai vērtētu pasākumus kā nesaderīgus ar iekšējo tirgu (17).

| (45) | Komisija arī pauda šaubas par pārstrukturēšanas plānu, jo tas nešķita pietiekami stabils uzņēmuma Adria ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai tāpēc, ka dažas no prognozēm tajā bija balstītas uz skaitļos neizteiktiem, nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Komisijai arī šķita apšaubāms tas, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētos kompensācijas pasākumus varētu uzskatīt par atbilstošiem un/vai pietiekamiem, ņemot vērā, ka tie vajadzīgi Adria dzīvotspējas atjaunošanai. Uzņēmums AAT tika pārdots vairākus mēnešus pirms pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, proti, laikā, kad uzņēmumam Adria bija ļoti vajadzīgs finansējums. Arī regulāro maršrutu atcelšana, šķiet, nebija pieņemama kā kompensācijas pasākums, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānā pausto atzinumu, ka lielākā daļa no šiem maršrutiem (27 no 31) rada zaudējumus un to slēgšana jebkurā gadījumā būtu vajadzīga, lai nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju. Komisija arī apšaubīja, vai ir pilnībā atzīstams ierosinātais uzņēmuma Adria pašu ieguldījums EUR [...] apmērā, jo īpaši tāpēc, ka nav skaidrs, vai summas no AAT pārdošanas un banku parāda pārvēršanas akciju kapitālā var uzskatīt par pašu ieguldījumu. Ņemot vērā to, ka pasākumu apstiprināšanas laikā uzņēmums Adria, pēc visa spriežot, bija nonācis grūtībās un ka grūtībās esošie uzņēmumi var saņemt tikai glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija pauda šaubas arī par to, vai ticis ievērots atbalsta vienreizīguma princips (“vienreiz un pēdējoreiz”), it īpaši attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2011. gadā. |
| --- | --- |

(45)

Komisija arī pauda šaubas par pārstrukturēšanas plānu, jo tas nešķita pietiekami stabils uzņēmuma Adria ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai tāpēc, ka dažas no prognozēm tajā bija balstītas uz skaitļos neizteiktiem, nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Komisijai arī šķita apšaubāms tas, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētos kompensācijas pasākumus varētu uzskatīt par atbilstošiem un/vai pietiekamiem, ņemot vērā, ka tie vajadzīgi Adria dzīvotspējas atjaunošanai. Uzņēmums AAT tika pārdots vairākus mēnešus pirms pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, proti, laikā, kad uzņēmumam Adria bija ļoti vajadzīgs finansējums. Arī regulāro maršrutu atcelšana, šķiet, nebija pieņemama kā kompensācijas pasākums, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānā pausto atzinumu, ka lielākā daļa no šiem maršrutiem (27 no 31) rada zaudējumus un to slēgšana jebkurā gadījumā būtu vajadzīga, lai nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju. Komisija arī apšaubīja, vai ir pilnībā atzīstams ierosinātais uzņēmuma Adria pašu ieguldījums EUR [...] apmērā, jo īpaši tāpēc, ka nav skaidrs, vai summas no AAT pārdošanas un banku parāda pārvēršanas akciju kapitālā var uzskatīt par pašu ieguldījumu. Ņemot vērā to, ka pasākumu apstiprināšanas laikā uzņēmums Adria, pēc visa spriežot, bija nonācis grūtībās un ka grūtībās esošie uzņēmumi var saņemt tikai glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija pauda šaubas arī par to, vai ticis ievērots atbalsta vienreizīguma princips (“vienreiz un pēdējoreiz”), it īpaši attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2011. gadā.

6.   PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

6.1.   Slovēnijas izteiktās piezīmes

| (46) | Piezīmēs par Komisijas lēmumu uzsākt procedūru Slovēnija apgalvo, ka 1., 2. un 3. pasākums neietvēra valsts atbalstu, jo valsti nevar uzskatīt par atbildīgu par KAD un PDP pieņemtajiem lēmumiem. Slovēnija jo īpaši atzīmēja, ka 100 % akciju piederība valstij nav pietiekams pamats secinājumam, ka par pasākumiem ir atbildīga valsts. Slovēnija turklāt atzīmē, ka vērtēšanas ziņojumi, kuros bija noteikta akciju cena, bija atbilstīgi un tāpēc tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (“TEIP”) bija ievērots, nepieļaujot priekšrocības uzņēmumam Adria. Jo īpaši attiecībā uz 3. pasākumu Slovēnija apgalvo, ka divu privātu tūrisma aģentūru parakstīšanās vienādās daļās uz 20 % akciju līdztekus PDP ir nozīmīgs fakts un parāda, ka tirgū nebija šaubu par uzņēmuma Adria dzīvotspēju, kas tādējādi izslēdz valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(46)

Piezīmēs par Komisijas lēmumu uzsākt procedūru Slovēnija apgalvo, ka 1., 2. un 3. pasākums neietvēra valsts atbalstu, jo valsti nevar uzskatīt par atbildīgu par KAD un PDP pieņemtajiem lēmumiem. Slovēnija jo īpaši atzīmēja, ka 100 % akciju piederība valstij nav pietiekams pamats secinājumam, ka par pasākumiem ir atbildīga valsts. Slovēnija turklāt atzīmē, ka vērtēšanas ziņojumi, kuros bija noteikta akciju cena, bija atbilstīgi un tāpēc tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (“TEIP”) bija ievērots, nepieļaujot priekšrocības uzņēmumam Adria. Jo īpaši attiecībā uz 3. pasākumu Slovēnija apgalvo, ka divu privātu tūrisma aģentūru parakstīšanās vienādās daļās uz 20 % akciju līdztekus PDP ir nozīmīgs fakts un parāda, ka tirgū nebija šaubu par uzņēmuma Adria dzīvotspēju, kas tādējādi izslēdz valsts atbalstu.

| (47) | Attiecībā uz 5. pasākumu Slovēnija atkārto, ka PDP veiktajās darbībās nevar vainot valsti. Attiecībā uz uzņēmuma Aerodrom Ljubljana darbībām Slovēnija uzskata, ka noteiktu personu nonākšana uzraudzības padomē pēc valsts, KAD un SOD priekšlikuma nerada pamatu secinājumam par valsts ietekmi uz uzņēmuma lēmumu iegādāties AAT. Slovēnija turklāt uzskata, ka 2010. gada aprīļa vērtēšanas ziņojumu, kurā AAT, kam bija Adria tehniskās apkopes daļas statuss, vērtība bija noteikta diapazonā no EUR 14,4 miljoniem līdz EUR 14,9 miljoniem, nevar uzskatīt par novecojušu, un nekas neliecina par to, ka vērtēšanas ziņojumā būtu ņemtas vērā sinerģijas ar Adria. Turklāt Slovēnija apgalvo, ka gan PDP, gan Aerodrom Ljubljana valdes sanāksmju protokoli pierāda, ka lēmums par AAT iegādi tika pieņemts, pamatojoties uz saimnieciski racionāliem apsvērumiem. Šo iemeslu dēļ valsts atbalsts attiecībā uz 5. pasākumu ir izslēdzams. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz 5. pasākumu Slovēnija atkārto, ka PDP veiktajās darbībās nevar vainot valsti. Attiecībā uz uzņēmuma Aerodrom Ljubljana darbībām Slovēnija uzskata, ka noteiktu personu nonākšana uzraudzības padomē pēc valsts, KAD un SOD priekšlikuma nerada pamatu secinājumam par valsts ietekmi uz uzņēmuma lēmumu iegādāties AAT. Slovēnija turklāt uzskata, ka 2010. gada aprīļa vērtēšanas ziņojumu, kurā AAT, kam bija Adria tehniskās apkopes daļas statuss, vērtība bija noteikta diapazonā no EUR 14,4 miljoniem līdz EUR 14,9 miljoniem, nevar uzskatīt par novecojušu, un nekas neliecina par to, ka vērtēšanas ziņojumā būtu ņemtas vērā sinerģijas ar Adria. Turklāt Slovēnija apgalvo, ka gan PDP, gan Aerodrom Ljubljana valdes sanāksmju protokoli pierāda, ka lēmums par AAT iegādi tika pieņemts, pamatojoties uz saimnieciski racionāliem apsvērumiem. Šo iemeslu dēļ valsts atbalsts attiecībā uz 5. pasākumu ir izslēdzams.

| (48) | Slovēnija arī apstrīd to, ka uzņēmums Adria būtu bijis kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums, un uzskata, ka tas būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu tikai no 2011. gada janvāra, t. i., 4. pasākuma laikā. |
| --- | --- |

(48)

Slovēnija arī apstrīd to, ka uzņēmums Adria būtu bijis kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums, un uzskata, ka tas būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu tikai no 2011. gada janvāra, t. i., 4. pasākuma laikā.

| (49) | Attiecībā uz 4. pasākumu Slovēnija nepieļauj valsts atbalsta esību, apgalvojot, ka valsti nevar uzskatīt par atbildīgu parāda pārvēršanā par akciju kapitālu, ko veikusi banka NLB. Turklāt Slovēnija uzskata, ka akcijās pārvērstie nenomaksātie aizdevumi bija pilnībā nodrošināti ar ieķīlātiem gaisa kuģiem un ēkām un, pārvēršot tos akciju kapitālā, bankas uzņēmās jaunus uzņēmējdarbības riskus. Šajā ziņā parāda pārvēršana akciju kapitālā būtu līdzvērtīga skaidras naudas līdzekļu iepludināšanai. Slovēnija arī atzīmē, ka bankas un valsts ietekmēja viena uz otru, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījumu, kura pamatā – saskaņā ar Slovēnijas viedokli – bija uzticams pārstrukturēšanas plāns, un secina, ka lēmumi par ieguldījumiem tika pieņemti līdztekus, tādējādi izslēdzot to, ka uzņēmums Adria saņemtu kādas nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz 4. pasākumu Slovēnija nepieļauj valsts atbalsta esību, apgalvojot, ka valsti nevar uzskatīt par atbildīgu parāda pārvēršanā par akciju kapitālu, ko veikusi banka NLB. Turklāt Slovēnija uzskata, ka akcijās pārvērstie nenomaksātie aizdevumi bija pilnībā nodrošināti ar ieķīlātiem gaisa kuģiem un ēkām un, pārvēršot tos akciju kapitālā, bankas uzņēmās jaunus uzņēmējdarbības riskus. Šajā ziņā parāda pārvēršana akciju kapitālā būtu līdzvērtīga skaidras naudas līdzekļu iepludināšanai. Slovēnija arī atzīmē, ka bankas un valsts ietekmēja viena uz otru, lai pieņemtu lēmumu par ieguldījumu, kura pamatā – saskaņā ar Slovēnijas viedokli – bija uzticams pārstrukturēšanas plāns, un secina, ka lēmumi par ieguldījumiem tika pieņemti līdztekus, tādējādi izslēdzot to, ka uzņēmums Adria saņemtu kādas nepamatotas priekšrocības.

| (50) | Tā kā Slovēnija uzskata, ka 1., 2., 3. un 5. pasākums nav saistīts ar valsts līdzekļu izmantošanu, tā neizvirzīja nekādu pamatojumu par šo pasākumu saderību. Tomēr tā izvirzīja pamatojumu 4. pasākuma saderībai gadījumam, ja Komisija secinātu, ka tas ir valsts atbalsts. Tā kā saskaņā ar Slovēnijas viedokli uzņēmums Adria nonāca grūtībās tikai 2011. gada janvārī (skatīt 48. apsvērumu), 4. pasākums uzskatāms par saderīgu atbalstu pārstrukturēšanas vajadzībām saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļu, pamatojoties uz iesniegto pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā Slovēnija uzskata, ka 1., 2., 3. un 5. pasākums nav saistīts ar valsts līdzekļu izmantošanu, tā neizvirzīja nekādu pamatojumu par šo pasākumu saderību. Tomēr tā izvirzīja pamatojumu 4. pasākuma saderībai gadījumam, ja Komisija secinātu, ka tas ir valsts atbalsts. Tā kā saskaņā ar Slovēnijas viedokli uzņēmums Adria nonāca grūtībās tikai 2011. gada janvārī (skatīt 48. apsvērumu), 4. pasākums uzskatāms par saderīgu atbalstu pārstrukturēšanas vajadzībām saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļu, pamatojoties uz iesniegto pārstrukturēšanas plānu.

| (51) | Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Slovēnija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina uzņēmuma Adria dzīvotspēju ilgtermiņā, un uzsver, ka atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānā ir iekļauts tirgus pētījums un analizēti cēloņi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, un tajā ir paredzēts atteikties no darbībām, kuras pēc pārstrukturēšanas vēl aizvien radītu sistemātiskus zaudējumus. Kā norādīts 31. apsvērumā, Slovēnija iesniedza vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus, kuros patlaban ir paredzēts, ka pārstrukturēšana ilgs līdz 2015. gadam, un kuros ir iekļauti vairāki pārstrukturēšanas papildu pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku dzīvotspēju. Slovēnija arī uzsver, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns nodrošina uzņēmuma dzīvotspēju ilgtermiņā 2015. gada beigās pat sliktākā scenārija gadījumā ar [...] % kapitāla atdevi 2014. gadā un [...] % 2015. gadā, kas pārsniedz līmeni, ko Komisija apstiprinājusi lēmumā par Air Malta
   (18). |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Slovēnija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina uzņēmuma Adria dzīvotspēju ilgtermiņā, un uzsver, ka atbilstīgi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānā ir iekļauts tirgus pētījums un analizēti cēloņi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, un tajā ir paredzēts atteikties no darbībām, kuras pēc pārstrukturēšanas vēl aizvien radītu sistemātiskus zaudējumus. Kā norādīts 31. apsvērumā, Slovēnija iesniedza vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus, kuros patlaban ir paredzēts, ka pārstrukturēšana ilgs līdz 2015. gadam, un kuros ir iekļauti vairāki pārstrukturēšanas papildu pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku dzīvotspēju. Slovēnija arī uzsver, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns nodrošina uzņēmuma dzīvotspēju ilgtermiņā 2015. gada beigās pat sliktākā scenārija gadījumā ar [...] % kapitāla atdevi 2014. gadā un [...] % 2015. gadā, kas pārsniedz līmeni, ko Komisija apstiprinājusi lēmumā par Air Malta
   (18).

| (52) | Slovēnija uzskata, ka jaudas samazināšana (atceļot regulāros pakalpojumus) par [...] % un [...] % ziemas un vasaras sezonā, laika nišu atbrīvošana konkrētās lidostās, tostarp koordinētās (noslogotās) lidostās, un AAT pārdošana ir atbilstīgi un samērīgi kompensācijas pasākumi. Slovēnija arī apgalvo, ka atceltie maršruti faktiski bija ienesīgi, pamatojoties uz tā saukto “bruto peļņas normu” (pozitīvu C1 segumu), kam Komisija ir piekritusi Air Malta un Czech Airlines
   (19) lietās. |
| --- | --- |

(52)

Slovēnija uzskata, ka jaudas samazināšana (atceļot regulāros pakalpojumus) par [...] % un [...] % ziemas un vasaras sezonā, laika nišu atbrīvošana konkrētās lidostās, tostarp koordinētās (noslogotās) lidostās, un AAT pārdošana ir atbilstīgi un samērīgi kompensācijas pasākumi. Slovēnija arī apgalvo, ka atceltie maršruti faktiski bija ienesīgi, pamatojoties uz tā saukto “bruto peļņas normu” (pozitīvu C1 segumu), kam Komisija ir piekritusi Air Malta un Czech Airlines
   (19) lietās.

| (53) | Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz minimālajam apmēram (pašu ieguldījums) saskaņā ar iepriekš sniegto skaidrojumu Slovēnija apgalvo, ka AAT pārdošanas darījums ir noticis bez atbalsta un tāpēc ieņēmumi no tā par summu EUR 14,7 miljoni jāuzskata par pašu ieguldījumu. Slovēnija arī uzskata, ka parāda pārvēršana akciju kapitālā, ko veikušas bankas, uzskatāma par pašu ieguldījumu visas summas, t. i., EUR 19,7 miljonu, apmērā. Slovēnija ir arī iesniegusi par attiecīgajiem aizdevumiem ieķīlāto gaisa kuģu vērtības kopā ar attiecīgo AVAC ziņojumu (20), kurā ir parādīta gaisa kuģu vērtība. Pieskaitot vairākus pārdotos aktīvus [...], pašu ieguldījuma summa pārsniegtu [50–54] %, pamatojoties uz atjaunināto pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz minimālajam apmēram (pašu ieguldījums) saskaņā ar iepriekš sniegto skaidrojumu Slovēnija apgalvo, ka AAT pārdošanas darījums ir noticis bez atbalsta un tāpēc ieņēmumi no tā par summu EUR 14,7 miljoni jāuzskata par pašu ieguldījumu. Slovēnija arī uzskata, ka parāda pārvēršana akciju kapitālā, ko veikušas bankas, uzskatāma par pašu ieguldījumu visas summas, t. i., EUR 19,7 miljonu, apmērā. Slovēnija ir arī iesniegusi par attiecīgajiem aizdevumiem ieķīlāto gaisa kuģu vērtības kopā ar attiecīgo AVAC ziņojumu (20), kurā ir parādīta gaisa kuģu vērtība. Pieskaitot vairākus pārdotos aktīvus [...], pašu ieguldījuma summa pārsniegtu [50–54] %, pamatojoties uz atjaunināto pārstrukturēšanas plānu.

| (54) | Visbeidzot, princips “vienreiz un pēdējoreiz”, kā uzskata Slovēnija, ir ievērots, jo 1., 2., 3. un 5. pasākums, kas tika veikts pirms 4. pasākuma, neietvēra valsts atbalstu uzņēmumam Adria. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, princips “vienreiz un pēdējoreiz”, kā uzskata Slovēnija, ir ievērots, jo 1., 2., 3. un 5. pasākums, kas tika veikts pirms 4. pasākuma, neietvēra valsts atbalstu uzņēmumam Adria.

6.2.   Ieinteresēto pušu izteiktās piezīmes

| (55) | Formālās izmeklēšanas procedūras gaitā Komisija saņēma piezīmes tikai no Ryanair, kas piekrīt Komisijas sākotnējiem secinājumiem, ka novērtējamie pasākumi ietvēra atbalstu un nebija saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(55)

Formālās izmeklēšanas procedūras gaitā Komisija saņēma piezīmes tikai no Ryanair, kas piekrīt Komisijas sākotnējiem secinājumiem, ka novērtējamie pasākumi ietvēra atbalstu un nebija saderīgi ar iekšējo tirgu.

| (56) | Tomēr Ryanair apgalvoja, ka Komisijas novērtējums par tirgus ekonomikas ieguldītāja principa ievērošanu lēmumā par procedūras uzsākšanu nav pilnīgs, jo Komisijai būtu vajadzējis apsvērt, vai privāts ieguldītājs nebūtu izvēlējies jau pašā sākumā likvidēt uzņēmumu Adria tā vietā, lai nodrošinātu tam papildu kapitālu (21). Ryanair apgalvo, ka Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu vajadzēja izvērtēt, vai valstij būtu rentablāk likvidēt uzņēmumu Adria nekā nodrošināt to ar papildu līdzekļiem. Kaut arī Ryanair uzskatīja, ka tā rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai komentētu pārstrukturēšanas plānu, tas atzina, ka šaubās par to, vai Adria varētu atgūt rentabilitāti. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr Ryanair apgalvoja, ka Komisijas novērtējums par tirgus ekonomikas ieguldītāja principa ievērošanu lēmumā par procedūras uzsākšanu nav pilnīgs, jo Komisijai būtu vajadzējis apsvērt, vai privāts ieguldītājs nebūtu izvēlējies jau pašā sākumā likvidēt uzņēmumu Adria tā vietā, lai nodrošinātu tam papildu kapitālu (21). Ryanair apgalvo, ka Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu vajadzēja izvērtēt, vai valstij būtu rentablāk likvidēt uzņēmumu Adria nekā nodrošināt to ar papildu līdzekļiem. Kaut arī Ryanair uzskatīja, ka tā rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai komentētu pārstrukturēšanas plānu, tas atzina, ka šaubās par to, vai Adria varētu atgūt rentabilitāti.

| (57) | Ryanair arī norādīja, ka jebkurš atbalsts uzņēmumam Adria kaitētu Ryanair tirgus stāvoklim, jo tas grauj Ryanair centienus attīstīt savu tirgu un rada Ryanair ienākumu zaudējumus. |
| --- | --- |

(57)

Ryanair arī norādīja, ka jebkurš atbalsts uzņēmumam Adria kaitētu Ryanair tirgus stāvoklim, jo tas grauj Ryanair centienus attīstīt savu tirgu un rada Ryanair ienākumu zaudējumus.

6.3.   Slovēnijas komentāri par ieinteresēto trešo pušu piezīmēm

| (58) | Slovēnija savos komentāros sīki analizēja Ryanair izvirzītos argumentus. Konkrēti, Slovēnija atzīmēja, ka kapitāla iepludināšanā uzņēmuma Adria labā piedalījās ne tikai valsts, bet arī privātie ieguldītāji, kā arī vienības, par kuru darbībām saskaņā ar Slovēnijas viedokli valsti nevar uzskatīt par atbildīgu. Turklāt Slovēnija uzskata, ka Ryanair nepareizi interpretējis tiesu praksi, apgalvodams, ka valstij būtu bijusi jādod priekšroka bankrotam, nevis uzņēmuma Adria pārstrukturēšanai un dzīvotspējas nodrošināšanai ilgtermiņā. Saskaņā ar Slovēnijas viedokli Ryanair izvirzītais kontroljautājums ir nekorekts, jo to var piemērot tikai Adria kreditoriem, bet ne ieguldītājiem – tā kā Slovēnija nebija kreditējusi uzņēmumu, tā nevarēja prasīt tā likvidāciju. |
| --- | --- |

(58)

Slovēnija savos komentāros sīki analizēja Ryanair izvirzītos argumentus. Konkrēti, Slovēnija atzīmēja, ka kapitāla iepludināšanā uzņēmuma Adria labā piedalījās ne tikai valsts, bet arī privātie ieguldītāji, kā arī vienības, par kuru darbībām saskaņā ar Slovēnijas viedokli valsti nevar uzskatīt par atbildīgu. Turklāt Slovēnija uzskata, ka Ryanair nepareizi interpretējis tiesu praksi, apgalvodams, ka valstij būtu bijusi jādod priekšroka bankrotam, nevis uzņēmuma Adria pārstrukturēšanai un dzīvotspējas nodrošināšanai ilgtermiņā. Saskaņā ar Slovēnijas viedokli Ryanair izvirzītais kontroljautājums ir nekorekts, jo to var piemērot tikai Adria kreditoriem, bet ne ieguldītājiem – tā kā Slovēnija nebija kreditējusi uzņēmumu, tā nevarēja prasīt tā likvidāciju.

| (59) | Slovēnija atzīmēja, ka Komisija jau ir izskatījusi pieņēmumu par uzņēmuma Adria pārstrukturēšanas plānu, un uzsvēra, ka nav pamata Ryanair šaubām par to, vai Adria varēs atjaunot dzīvotspēju. Visbeidzot, Slovēnija norādīja, ka apgalvojumi par kaitējumu Ryanair tirgus stāvoklim nav pamatoti. |
| --- | --- |

(59)

Slovēnija atzīmēja, ka Komisija jau ir izskatījusi pieņēmumu par uzņēmuma Adria pārstrukturēšanas plānu, un uzsvēra, ka nav pamata Ryanair šaubām par to, vai Adria varēs atjaunot dzīvotspēju. Visbeidzot, Slovēnija norādīja, ka apgalvojumi par kaitējumu Ryanair tirgus stāvoklim nav pamatoti.

7.   PASĀKUMU VĒRTĒJUMS

| (60) | Šajā lēmumā kā sākotnējais jautājums tiek skatīts tas, vai Adria ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē (7.1. iedaļa). Pēc tam dokumentā analizēts, vai pārbaudāmie pasākumi ietver valsts atbalstu uzņēmumam Adria LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (7.2. iedaļa) un vai šāds atbalsts, ja tas tika sniegts, ir likumīgs (7.4. iedaļa) un saderīgs ar iekšējo tirgu (7.5. iedaļa). |
| --- | --- |

(60)

Šajā lēmumā kā sākotnējais jautājums tiek skatīts tas, vai Adria ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē (7.1. iedaļa). Pēc tam dokumentā analizēts, vai pārbaudāmie pasākumi ietver valsts atbalstu uzņēmumam Adria LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (7.2. iedaļa) un vai šāds atbalsts, ja tas tika sniegts, ir likumīgs (7.4. iedaļa) un saderīgs ar iekšējo tirgu (7.5. iedaļa).

7.1.   Uzņēmuma Adria grūtības

| (61) | Kopš 2008. gada Adria finansiālais stāvoklis ir pastāvīgi pasliktinājies, samazinoties pārdošanas apjomam, uzņēmuma peļņai pirms nodokļiem (EBT), kā arī pašu kapitālam kļūstot negatīvam. Saskaņā ar Slovēnijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmuma Adria galvenie finanšu rādītāji laikā no 2007. līdz 2011. gadam bija šādi:

  6. tabula


  Uzņēmuma Adria galvenie finanšu dati no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam (miljonos EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011. gada jūnijs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 179,2 | 205,4 | 161,4 | 148,7 | 71,1 |
| Neto peļņa | 0,4 | – 3,2 | – 14,0 | – 63,1 | – 2,2 |
| EBT + DA | 0,4 (22) | 10,9 | 1,6 | – 50,9 | 1,8 |
| Statūtkapitāls | 6,8 | 6,8 | 7,7 | 9,4 | 9,4 |
| Pašu kapitāls | 41,8 | 32,5 | 29,3 | – 35,4 | – 35,9 |
| Saistību/pašu kapitāla attiecība | 2,8 | 3,7 | 4,0 | – 3,9 | – 3,6 |
| Naudas plūsma no pamatdarbības | 16,9 | 18,5 | 6,1 | 1,7 | – 21,6 (23) |

(61)

Kopš 2008. gada Adria finansiālais stāvoklis ir pastāvīgi pasliktinājies, samazinoties pārdošanas apjomam, uzņēmuma peļņai pirms nodokļiem (EBT), kā arī pašu kapitālam kļūstot negatīvam. Saskaņā ar Slovēnijas iestāžu sniegto informāciju uzņēmuma Adria galvenie finanšu rādītāji laikā no 2007. līdz 2011. gadam bija šādi:

6. tabula

Uzņēmuma Adria galvenie finanšu dati no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam (miljonos EUR)

2007

2008

2009

2010

2011. gada jūnijs

Apgrozījums

179,2

205,4

161,4

148,7

71,1

Neto peļņa

0,4

– 3,2

– 14,0

– 63,1

– 2,2

EBT + DA

0,4 (22)

10,9

1,6

– 50,9

1,8

Statūtkapitāls

6,8

6,8

7,7

9,4

9,4

Pašu kapitāls

41,8

32,5

29,3

– 35,4

– 35,9

Saistību/pašu kapitāla attiecība

2,8

3,7

4,0

– 3,9

– 3,6

Naudas plūsma no pamatdarbības

16,9

18,5

6,1

1,7

– 21,6 (23)

| (62) | Adria 2011. finanšu gadu noslēdza ar EUR 12 miljonu zaudējumiem (24), bet 2012. gadā zaudējumi bija EUR 10,8 miljoni (25). Pēc visa spriežot, 2013. gadā Adria samazināja zaudējumus līdz EUR 3,1 miljonam (26). |
| --- | --- |

(62)

Adria 2011. finanšu gadu noslēdza ar EUR 12 miljonu zaudējumiem (24), bet 2012. gadā zaudējumi bija EUR 10,8 miljoni (25). Pēc visa spriežot, 2013. gadā Adria samazināja zaudējumus līdz EUR 3,1 miljonam (26).

| (63) | Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, “ja ir zudusi vairāk nekā puse to statūtkapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos”. Šis noteikums atspoguļo pieņēmumu, ka uzņēmums, kam ir lieli statūtkapitāla zaudējumi, nespēs zaudējumus apturēt, kuri īsā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību (kā teikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9. punktā). |
| --- | --- |

(63)

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, “ja ir zudusi vairāk nekā puse to statūtkapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos”. Šis noteikums atspoguļo pieņēmumu, ka uzņēmums, kam ir lieli statūtkapitāla zaudējumi, nespēs zaudējumus apturēt, kuri īsā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību (kā teikts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9. punktā).

| (64) | Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, laikā no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam statūtkapitāls netika zaudēts, bet faktiski palielinājās. Tomēr Komisija atzīmē, ka uzņēmuma pašu kapitāls 2010. un 2011. gadā kļuva negatīvs. Tajā pašā laikā uzņēmums neveica atbilstošus pasākumus, lai novērstu pašu kapitāla samazināšanos. Agrāk izskatītajās lietās (27) Komisija secināja, ka uzņēmuma negatīva pašu kapitāla gadījumā a priori pieņem atbilstību Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta kritērijiem, un tas būtu attiecināms uz uzņēmumu Adria vismaz no 2010. gada. Vispārējā tiesa nesen pieņemtā spriedumā (28) arī secināja, ka uzņēmums ar negatīvu pašu kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(64)

Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, laikā no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam statūtkapitāls netika zaudēts, bet faktiski palielinājās. Tomēr Komisija atzīmē, ka uzņēmuma pašu kapitāls 2010. un 2011. gadā kļuva negatīvs. Tajā pašā laikā uzņēmums neveica atbilstošus pasākumus, lai novērstu pašu kapitāla samazināšanos. Agrāk izskatītajās lietās (27) Komisija secināja, ka uzņēmuma negatīva pašu kapitāla gadījumā a priori pieņem atbilstību Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta kritērijiem, un tas būtu attiecināms uz uzņēmumu Adria vismaz no 2010. gada. Vispārējā tiesa nesen pieņemtā spriedumā (28) arī secināja, ka uzņēmums ar negatīvu pašu kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums.

| (65) | Turklāt šķiet arī, ka 2010. gada beigās uzņēmuma Adria grūtības bija sasniegušas augstāko pakāpi. Presē toreiz tika minēta varbūtība, ka uzņēmums Adria tiks nodots maksātnespējas administrēšanai vai pat uzsākta bankrota procedūra (29). To var uzskatīt par pazīmi, ka vismaz tolaik uzņēmums Adria atbilda kolektīvās maksātnespējas procedūru kritērijiem saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt šķiet arī, ka 2010. gada beigās uzņēmuma Adria grūtības bija sasniegušas augstāko pakāpi. Presē toreiz tika minēta varbūtība, ka uzņēmums Adria tiks nodots maksātnespējas administrēšanai vai pat uzsākta bankrota procedūra (29). To var uzskatīt par pazīmi, ka vismaz tolaik uzņēmums Adria atbilda kolektīvās maksātnespējas procedūru kritērijiem saskaņā ar Slovēnijas tiesību aktiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

| (66) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ, kā izriet arī no lēmuma par procedūras uzsākšanu, Komisija secina, ka Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta un/vai 10. punkta c) apakšpunkta izpratnē 2010. un 2011. gadā, t. i., laikā, kad tika apstiprināts 3., 4. un 5. pasākums. |
| --- | --- |

(66)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ, kā izriet arī no lēmuma par procedūras uzsākšanu, Komisija secina, ka Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta un/vai 10. punkta c) apakšpunkta izpratnē 2010. un 2011. gadā, t. i., laikā, kad tika apstiprināts 3., 4. un 5. pasākums.

| (67) | Papildus tam 6. tabula 61. apsvērumā liek domāt, ka 2010. un 2011. gadā uzņēmumu Adria varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē, kurā norādīts, ka uzņēmumus var uzskatīt par nonākušiem grūtībās, “ja novērojamas parastās [...] pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”. |
| --- | --- |

(67)

Papildus tam 6. tabula 61. apsvērumā liek domāt, ka 2010. un 2011. gadā uzņēmumu Adria varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē, kurā norādīts, ka uzņēmumus var uzskatīt par nonākušiem grūtībās, “ja novērojamas parastās [...] pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”.

| (68) | Tomēr Komisija uzskata, ka laikā no 2007. līdz 2009. gadam uzņēmums Adria neuzrādīja parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Adria 2008. gadā pirmo reizi aplūkotajā laika posmā cieta zaudējumus EUR 3,2 miljonu apmērā. Kā pareizi norāda Slovēnija, 2008. gadā uzņēmuma Adria ienākumi un naudas plūsma, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, palielinājās (attiecīgi no EUR 179,2 miljoniem līdz EUR 205,4 miljoniem un no EUR 16,9 miljoniem līdz EUR 18,5 miljoniem). Turklāt tā statūtkapitāla stabilitāte saglabājās EUR 6,8 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(68)

Tomēr Komisija uzskata, ka laikā no 2007. līdz 2009. gadam uzņēmums Adria neuzrādīja parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Adria 2008. gadā pirmo reizi aplūkotajā laika posmā cieta zaudējumus EUR 3,2 miljonu apmērā. Kā pareizi norāda Slovēnija, 2008. gadā uzņēmuma Adria ienākumi un naudas plūsma, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, palielinājās (attiecīgi no EUR 179,2 miljoniem līdz EUR 205,4 miljoniem un no EUR 16,9 miljoniem līdz EUR 18,5 miljoniem). Turklāt tā statūtkapitāla stabilitāte saglabājās EUR 6,8 miljonu apmērā.

| (69) | Komisija arī atzīmē, ka 2008. un 2009. gadā uzņēmuma Adria neto peļņa pirms nodokļiem bija attiecīgi EUR 3,2 miljoni un EUR 14 miljoni. Tajos pašos gados, ja neņem vērā nolietojumu, uzņēmuma ekonomiskais rezultāts bija pozitīvs, sasniedzot attiecīgi EUR 10,9 miljonus un EUR 1,6 miljonus lielu EBT+DA (skatīt 6. tabulu 61. apsvērumā). No 2010. gada uzņēmuma Adria EBT+DA vērtība kļuva negatīva. Tā kā par 2. pasākumu tika izlemts 2009. gada janvārī un 2009. gada jūlijā bija pabeigta parakstīšanās uz visām akcijām, Komisija nevar pārliecinoši secināt, ka attiecīgajā laikā rezultātos atspoguļojās nepārprotami negatīva tendence, ļaujot secināt, ka Adria ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. |
| --- | --- |

(69)

Komisija arī atzīmē, ka 2008. un 2009. gadā uzņēmuma Adria neto peļņa pirms nodokļiem bija attiecīgi EUR 3,2 miljoni un EUR 14 miljoni. Tajos pašos gados, ja neņem vērā nolietojumu, uzņēmuma ekonomiskais rezultāts bija pozitīvs, sasniedzot attiecīgi EUR 10,9 miljonus un EUR 1,6 miljonus lielu EBT+DA (skatīt 6. tabulu 61. apsvērumā). No 2010. gada uzņēmuma Adria EBT+DA vērtība kļuva negatīva. Tā kā par 2. pasākumu tika izlemts 2009. gada janvārī un 2009. gada jūlijā bija pabeigta parakstīšanās uz visām akcijām, Komisija nevar pārliecinoši secināt, ka attiecīgajā laikā rezultātos atspoguļojās nepārprotami negatīva tendence, ļaujot secināt, ka Adria ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē.

| (70) | Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmums Adria nav kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums 2007.–2009. gadā, t. i., laikā, kad tika veikts 1. un 2. pasākums. |
| --- | --- |

(70)

Tāpēc Komisija uzskata, ka uzņēmums Adria nav kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums 2007.–2009. gadā, t. i., laikā, kad tika veikts 1. un 2. pasākums.

7.2.   Valsts atbalsta esība

| (71) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(71)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (72) | Lai secinātu valsts atbalsta esību, Komisijai jāizvērtē, vai katrs no pieciem izvērtēšanā esošajiem pasākumiem atbilst kumulatīvajiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem (proti, valsts līdzekļu pārskaitīšana, selektīvas priekšrocības, potenciāla konkurences kropļošana un ietekme uz ES iekšējo tirgu). |
| --- | --- |

(72)

Lai secinātu valsts atbalsta esību, Komisijai jāizvērtē, vai katrs no pieciem izvērtēšanā esošajiem pasākumiem atbilst kumulatīvajiem LESD 107. panta 1. punkta kritērijiem (proti, valsts līdzekļu pārskaitīšana, selektīvas priekšrocības, potenciāla konkurences kropļošana un ietekme uz ES iekšējo tirgu).

7.2.1.   1. un 2. pasākums – kapitāla palielināšana 2007. un 2009. gadā

| (73) | Komisija vispirms analizēs, vai 1. un 2. pasākums rada uzņēmumam Adria nepamatotas selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(73)

Komisija vispirms analizēs, vai 1. un 2. pasākums rada uzņēmumam Adria nepamatotas selektīvas priekšrocības.

| (74) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šajā saistībā atzīmēja, ka cena, ko KAD samaksāja par akcijām, bija zemāka par divos vērtēšanas ziņojumos noteikto vērtību. KAD iegādājās uzņēmuma Adria jaunās akcijas 2007. gada februārī par cenu EUR 27 par akciju, kas ir zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību EUR [...] par akciju [...] datumā (skatīt 15. apsvērumu). Vēlāk, 2009. gada janvārī, KAD iegādājās uzņēmuma Adria akcijas par vienas akcijas cenu EUR 22, kas ir zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību EUR [...] par akciju [...] datumā (skatīt 18. apsvērumu). Tomēr Komisija pauda šaubas par šo ziņojumu uzticamību, cita starpā tāpēc, ka no kapitāla palielināšanas (attiecīgi 2007. gada februārī un 2009. gada janvārī) līdz uzņēmuma akciju vērtēšanas (attiecīgi [...] un [...]) bija pagājis ievērojams laiks. |
| --- | --- |

(74)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija šajā saistībā atzīmēja, ka cena, ko KAD samaksāja par akcijām, bija zemāka par divos vērtēšanas ziņojumos noteikto vērtību. KAD iegādājās uzņēmuma Adria jaunās akcijas 2007. gada februārī par cenu EUR 27 par akciju, kas ir zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību EUR [...] par akciju [...] datumā (skatīt 15. apsvērumu). Vēlāk, 2009. gada janvārī, KAD iegādājās uzņēmuma Adria akcijas par vienas akcijas cenu EUR 22, kas ir zemāka par vērtēšanas ziņojumā noteikto vērtību EUR [...] par akciju [...] datumā (skatīt 18. apsvērumu). Tomēr Komisija pauda šaubas par šo ziņojumu uzticamību, cita starpā tāpēc, ka no kapitāla palielināšanas (attiecīgi 2007. gada februārī un 2009. gada janvārī) līdz uzņēmuma akciju vērtēšanas (attiecīgi [...] un [...]) bija pagājis ievērojams laiks.

| (75) | Komisija ir izvērtējusi datus un pierādījumus, ko Slovēnija par šiem ziņojumiem iesniegusi pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas. Saistībā ar 1. pasākumu Slovēnija ir sniegusi skaidrojumu, ka dati, uz kuriem pamatojas ziņojums, attiecās uz 2006. gada 30. septembri un bija jaunākie pieejamie dati laikā, kad vērtētājs gatavoja ziņojumu. Saistībā ar 2. pasākumu noskaidrots, ka vērtēšanas ziņojums tika pasūtīts tajā pašā laikā, kad Adria akcionāru kopsapulce izlēma veikt kapitāla palielināšanu. Turklāt Komisijai nav pamata domāt, ka vērtētājs (P&S Capital) nav bijis pilnīgi neatkarīgs. |
| --- | --- |

(75)

Komisija ir izvērtējusi datus un pierādījumus, ko Slovēnija par šiem ziņojumiem iesniegusi pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas. Saistībā ar 1. pasākumu Slovēnija ir sniegusi skaidrojumu, ka dati, uz kuriem pamatojas ziņojums, attiecās uz 2006. gada 30. septembri un bija jaunākie pieejamie dati laikā, kad vērtētājs gatavoja ziņojumu. Saistībā ar 2. pasākumu noskaidrots, ka vērtēšanas ziņojums tika pasūtīts tajā pašā laikā, kad Adria akcionāru kopsapulce izlēma veikt kapitāla palielināšanu. Turklāt Komisijai nav pamata domāt, ka vērtētājs (P&S Capital) nav bijis pilnīgi neatkarīgs.

| (76) | Turklāt, kaut arī no uzņēmuma akciju vērtēšanas līdz kapitāla palielināšanai bija pagājis [...] mēnešus ilgs laiks, Komisija nav konstatējusi faktus, kas pierādītu, ka šī atšķirība laikā tik tiešām būtu ietekmējusi uzņēmuma Adria akciju aplēsto vērtību. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt, kaut arī no uzņēmuma akciju vērtēšanas līdz kapitāla palielināšanai bija pagājis [...] mēnešus ilgs laiks, Komisija nav konstatējusi faktus, kas pierādītu, ka šī atšķirība laikā tik tiešām būtu ietekmējusi uzņēmuma Adria akciju aplēsto vērtību.

| (77) | Komisija atzīmē, ka ziņojumos izmantoto vērtēšanas metodi (sagaidāmo brīvās naudas plūsmu pašreizējo neto vērtību (30)) ir plaši pieņemts izmantot pirkumos. Turklāt no sīkas ziņojuma analīzes izriet, ka tajā izmantotās formulas bija piemērotas vērtēšanas nolūkiem un tikušas atbilstoši lietotas, un pieņēmumi un prognozes par apgrozījuma pieaugumu un ienesīgumu šķita reālistiski. Jo īpaši vērtēšanas ziņojumā par kapitāla iepludināšanu 2007. gadā (1. pasākums) prognozētie ienākumu palielināšanās vidējie tempi un ienesīgums ir salīdzināms ar iepriekš novēroto. Vērtēšanas ziņojumā par kapitāla iepludināšanu 2009. gadā (2. pasākums) prognozētie ienākumu palielināšanās tempi un ienesīgums ir zemāks, salīdzinot ar iepriekš novēroto, jo a) lielā ekonomiskā izaugsme 2008. gadā bija galvenokārt Slovēnijas ES prezidentūras rezultāts; b) globālās ekonomiskās izaugsmes temps bija lēns; un c) situācija finanšu tirgos bija saspīlēta. Pārējie ziņojumos izmantotie pieņēmumi arī šķita reālistiski. Turklāt Komisija atzīmē, ka KAD bija Adria vairākuma akcionārs jau pirms kapitāla palielināšanām (31) un kapitāla palielināšanu mērķis bija finansēt jau esošu (un ienesīgu) ieguldījumu KAD labā. |
| --- | --- |

(77)

Komisija atzīmē, ka ziņojumos izmantoto vērtēšanas metodi (sagaidāmo brīvās naudas plūsmu pašreizējo neto vērtību (30)) ir plaši pieņemts izmantot pirkumos. Turklāt no sīkas ziņojuma analīzes izriet, ka tajā izmantotās formulas bija piemērotas vērtēšanas nolūkiem un tikušas atbilstoši lietotas, un pieņēmumi un prognozes par apgrozījuma pieaugumu un ienesīgumu šķita reālistiski. Jo īpaši vērtēšanas ziņojumā par kapitāla iepludināšanu 2007. gadā (1. pasākums) prognozētie ienākumu palielināšanās vidējie tempi un ienesīgums ir salīdzināms ar iepriekš novēroto. Vērtēšanas ziņojumā par kapitāla iepludināšanu 2009. gadā (2. pasākums) prognozētie ienākumu palielināšanās tempi un ienesīgums ir zemāks, salīdzinot ar iepriekš novēroto, jo a) lielā ekonomiskā izaugsme 2008. gadā bija galvenokārt Slovēnijas ES prezidentūras rezultāts; b) globālās ekonomiskās izaugsmes temps bija lēns; un c) situācija finanšu tirgos bija saspīlēta. Pārējie ziņojumos izmantotie pieņēmumi arī šķita reālistiski. Turklāt Komisija atzīmē, ka KAD bija Adria vairākuma akcionārs jau pirms kapitāla palielināšanām (31) un kapitāla palielināšanu mērķis bija finansēt jau esošu (un ienesīgu) ieguldījumu KAD labā.

| (78) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija atzīmē, ka kapitāla palielināšanu 2007. un 2009. gadā var uzskatīt par saderīgu ar tirgu un tā nerada nepamatotas priekšrocības uzņēmumam Adria. |
| --- | --- |

(78)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija atzīmē, ka kapitāla palielināšanu 2007. un 2009. gadā var uzskatīt par saderīgu ar tirgu un tā nerada nepamatotas priekšrocības uzņēmumam Adria.

| (79) | Tāpēc Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums bija ieguldījumi, ko salīdzināmos apstākļos (32) būtu veicis ieguldītājs, kas ievēro tirgus ekonomikas principu, un valsts atbalsta esība ir izslēdzama bez turpmākas vajadzības izvērtēt, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(79)

Tāpēc Komisija secina, ka 1. un 2. pasākums bija ieguldījumi, ko salīdzināmos apstākļos (32) būtu veicis ieguldītājs, kas ievēro tirgus ekonomikas principu, un valsts atbalsta esība ir izslēdzama bez turpmākas vajadzības izvērtēt, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti.

7.2.2.   3. pasākums – kapitāla palielināšana 2010. gadā

| (80) | Kā minēts 73. apsvērumā, viens no nepieciešamajiem nosacījumiem valsts atbalsta esībai ir tas, ka pasākums rada saņēmējam nepamatotu selektīvu priekšrocību. Turpmāk Komisija izvērtēs atbilstību šim nosacījumam saistībā ar 3. pasākumu. |
| --- | --- |

(80)

Kā minēts 73. apsvērumā, viens no nepieciešamajiem nosacījumiem valsts atbalsta esībai ir tas, ka pasākums rada saņēmējam nepamatotu selektīvu priekšrocību. Turpmāk Komisija izvērtēs atbilstību šim nosacījumam saistībā ar 3. pasākumu.

| (81) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka cena EUR 12 par akciju, ko par Adria akcijām samaksāja privātās tūrisma aģentūras un PDP, bija zemāka par akcijas cenu EUR [...], kas bija noteikta vērtēšanas ziņojumā. Tāpat kā 1. un 2. pasākuma gadījumā Komisija pauda šaubas par šā ziņojuma ticamību, galvenokārt tāpēc, ka līdz kapitāla palielināšanai (2010. gada septembris) no uzņēmuma akciju vērtēšanas ziņojumā ([...]) bija pagājis ievērojams laiks – [...] mēneši. |
| --- | --- |

(81)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija atzīmēja, ka cena EUR 12 par akciju, ko par Adria akcijām samaksāja privātās tūrisma aģentūras un PDP, bija zemāka par akcijas cenu EUR [...], kas bija noteikta vērtēšanas ziņojumā. Tāpat kā 1. un 2. pasākuma gadījumā Komisija pauda šaubas par šā ziņojuma ticamību, galvenokārt tāpēc, ka līdz kapitāla palielināšanai (2010. gada septembris) no uzņēmuma akciju vērtēšanas ziņojumā ([...]) bija pagājis ievērojams laiks – [...] mēneši.

| (82) | Slovēnijas iestāžu iesniegtā informācija ir zināmā mērā mazinājusi Komisijas šaubas šajā ziņā. Neatkarīgi no tā Komisija tomēr patur prātā, ka, pamatojoties uz to pašu informāciju un vērtējumu, divas privātas tūrisma aģentūras (Kompas d.d. un Palma d.o.o.) piedalījās kapitāla 2010. gada palielināšanā 20 % apmērā, bet PDP iepludināja pārējos 80 % kapitāla. Privātās tūrisma aģentūras un PDP piedalījās saskaņā ar vieniem un tiem pašiem nosacījumiem un parakstījās uz akcijām vienā un tajā pašā dienā. Turklāt gan privātā līdzdalība, gan PDP ieguldījums tika veikts, iepludinot skaidras naudas līdzekļus. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzsvēra, ka 20 % privāto līdzdalību principā var uzskatīt par zīmi, ka attiecīgais ieguldījums pamatojās uz tirgus nosacījumiem, kaut arī darījums bija jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā Adria stāvokli attiecīgajā laikā un to, ka 3. pasākums bija kapitāla trešā palielināšana aptuveni 3,5 gadu laikā. |
| --- | --- |

(82)

Slovēnijas iestāžu iesniegtā informācija ir zināmā mērā mazinājusi Komisijas šaubas šajā ziņā. Neatkarīgi no tā Komisija tomēr patur prātā, ka, pamatojoties uz to pašu informāciju un vērtējumu, divas privātas tūrisma aģentūras (Kompas d.d. un Palma d.o.o.) piedalījās kapitāla 2010. gada palielināšanā 20 % apmērā, bet PDP iepludināja pārējos 80 % kapitāla. Privātās tūrisma aģentūras un PDP piedalījās saskaņā ar vieniem un tiem pašiem nosacījumiem un parakstījās uz akcijām vienā un tajā pašā dienā. Turklāt gan privātā līdzdalība, gan PDP ieguldījums tika veikts, iepludinot skaidras naudas līdzekļus. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzsvēra, ka 20 % privāto līdzdalību principā var uzskatīt par zīmi, ka attiecīgais ieguldījums pamatojās uz tirgus nosacījumiem, kaut arī darījums bija jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā Adria stāvokli attiecīgajā laikā un to, ka 3. pasākums bija kapitāla trešā palielināšana aptuveni 3,5 gadu laikā.

| (83) | Komisija vispirms atzīmē, ka Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, kas parāda, ka Kompas d.d. un Palma d.o.o. ir pilnībā privāti uzņēmumi, kurus valsts nekādi nekontrolē un neietekmē. Turklāt, kā norādīts 79. apsvērumā, 1. un 2. pasākums nebija valsts atbalsts. Pamatojoties uz to, nešķiet, ka privāta ieguldītāja lēmumi par ieguldījumiem būtu ietekmējuši privāto tūrisma aģentūru lēmumus ieguldīt uzņēmumā Adria. Komisija arī atzīmē, ka privātās tūrisma aģentūras parakstījās uz Adria akcijām vienā un tajā pašā dienā ar PDP, maksāja vienu un to pašu cenu, ieguldījums tika veikts saskaņā ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem un kapitāla palielināšanai gan PDP, gan privāto tūrisma aģentūru gadījumā tika izmantoti skaidras naudas līdzekļi. |
| --- | --- |

(83)

Komisija vispirms atzīmē, ka Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, kas parāda, ka Kompas d.d. un Palma d.o.o. ir pilnībā privāti uzņēmumi, kurus valsts nekādi nekontrolē un neietekmē. Turklāt, kā norādīts 79. apsvērumā, 1. un 2. pasākums nebija valsts atbalsts. Pamatojoties uz to, nešķiet, ka privāta ieguldītāja lēmumi par ieguldījumiem būtu ietekmējuši privāto tūrisma aģentūru lēmumus ieguldīt uzņēmumā Adria. Komisija arī atzīmē, ka privātās tūrisma aģentūras parakstījās uz Adria akcijām vienā un tajā pašā dienā ar PDP, maksāja vienu un to pašu cenu, ieguldījums tika veikts saskaņā ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem un kapitāla palielināšanai gan PDP, gan privāto tūrisma aģentūru gadījumā tika izmantoti skaidras naudas līdzekļi.

| (84) | Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija secinātu, ka PDP dalība ietver valsts līdzekļu izmantošanu un atbildība par to jāuzņemas valstij (šajā ziņā skatīt 89. līdz 91. apsvērumu), privātu dalību 20 % apmērā nevar uzskatīt par neievērojamu, salīdzinot ar valsts intervenci, atbilstīgi pieņemtajai tiesu praksei (33). Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nevar secināt, ka privāto tūrisma aģentūru lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Adria faktiski tika pieņemts PDP rīcības ietekmē. Šo secinājumu nemaina tas, ka 2010. gadā Adria tika uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu (skatīt 7.1. iedaļu). |
| --- | --- |

(84)

Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija secinātu, ka PDP dalība ietver valsts līdzekļu izmantošanu un atbildība par to jāuzņemas valstij (šajā ziņā skatīt 89. līdz 91. apsvērumu), privātu dalību 20 % apmērā nevar uzskatīt par neievērojamu, salīdzinot ar valsts intervenci, atbilstīgi pieņemtajai tiesu praksei (33). Turklāt, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nevar secināt, ka privāto tūrisma aģentūru lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Adria faktiski tika pieņemts PDP rīcības ietekmē. Šo secinājumu nemaina tas, ka 2010. gadā Adria tika uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu (skatīt 7.1. iedaļu).

| (85) | Turklāt no Slovēnijas sniegtajiem pierādījumiem nav secināms, ka privātās tūrisma aģentūras ieguldīja līdzekļus uzņēmumā Adria citas motivācijas, nevis peļņas gūšanas dēļ. Šajā ziņā Komisija norāda uz Slovēnijas ziņojumu par Adria stratēģisko virzību laikā no 2009. līdz 2014. gadam – kas, pēc visa spriežot, bija ieguldītāju rīcībā laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu, – saskaņā ar kuru bija gaidāms, ka uzņēmums Adria laikā no 2010. līdz 2014. gadam strādās ar peļņu, pamatojoties uz kapitāla iepludināšanu EUR 2,5 miljonu apmērā un konkrētiem uzņēmuma Adria īstenotiem pasākumiem, tostarp ienākumu palielināšanu uz vienu pasažieri un izmaksu samazināšanu. Šo ziņojumu var uzskatīt par papildu norādi, ka privātās tūrisma aģentūras patiešām bija pārliecinātas, ka to ieguldījums nesīs peļņu. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt no Slovēnijas sniegtajiem pierādījumiem nav secināms, ka privātās tūrisma aģentūras ieguldīja līdzekļus uzņēmumā Adria citas motivācijas, nevis peļņas gūšanas dēļ. Šajā ziņā Komisija norāda uz Slovēnijas ziņojumu par Adria stratēģisko virzību laikā no 2009. līdz 2014. gadam – kas, pēc visa spriežot, bija ieguldītāju rīcībā laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu, – saskaņā ar kuru bija gaidāms, ka uzņēmums Adria laikā no 2010. līdz 2014. gadam strādās ar peļņu, pamatojoties uz kapitāla iepludināšanu EUR 2,5 miljonu apmērā un konkrētiem uzņēmuma Adria īstenotiem pasākumiem, tostarp ienākumu palielināšanu uz vienu pasažieri un izmaksu samazināšanu. Šo ziņojumu var uzskatīt par papildu norādi, ka privātās tūrisma aģentūras patiešām bija pārliecinātas, ka to ieguldījums nesīs peļņu.

| (86) | Tāpēc Komisija uzskata, ka privāto tūrisma aģentūru lēmums ieguldīt uzņēmumā Adria bija līdzvērtīgs PDP lēmumam un to ieguldījums bija nozīmīgs. Turklāt Komisijai nav pamata apšaubīt to, ka privātās tūrisma aģentūras izlēma veikt ieguldījumu uzņēmumā Adria peļņas gūšanas nolūkā. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka 3. pasākums neietvēra nepamatotas priekšrocības uzņēmumam Adria un tāpēc valsta atbalsta esība ir izslēdzama bez turpmākas vajadzības izvērtēt, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(86)

Tāpēc Komisija uzskata, ka privāto tūrisma aģentūru lēmums ieguldīt uzņēmumā Adria bija līdzvērtīgs PDP lēmumam un to ieguldījums bija nozīmīgs. Turklāt Komisijai nav pamata apšaubīt to, ka privātās tūrisma aģentūras izlēma veikt ieguldījumu uzņēmumā Adria peļņas gūšanas nolūkā. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka 3. pasākums neietvēra nepamatotas priekšrocības uzņēmumam Adria un tāpēc valsta atbalsta esība ir izslēdzama bez turpmākas vajadzības izvērtēt, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti.

7.2.3.   4. pasākums – kapitāla palielināšana 2011. gadā

| (87) | Slovēnija 2011. gada 30. septembrī par naudu parakstījās uz 70 % (EUR 49,5 miljoni) no uzņēmuma Adria kapitāla palielinājuma 2011. gadā. Slovēnija ieguldīja naudu ar Slovēnijas Republikas Pamatlīdzekļu pārvaldības aģentūras (AUKN) starpniecību. Papildus tam PDP parakstījās uz papildu 1 % (EUR 0,5 miljoni) naudā. Pārējais palielinājums (t. i., EUR 19,7 miljoni) tika veikts, vairākām bankām pārvēršot parādu akciju kapitālā: 20 % – NLB, 5 % – Abanka Vipa d.d., 2 % – Unicredit Bank of Slovenia d.d. un 2 % – Hypo Alpe-Adria Bank d.d. |
| --- | --- |

(87)

Slovēnija 2011. gada 30. septembrī par naudu parakstījās uz 70 % (EUR 49,5 miljoni) no uzņēmuma Adria kapitāla palielinājuma 2011. gadā. Slovēnija ieguldīja naudu ar Slovēnijas Republikas Pamatlīdzekļu pārvaldības aģentūras (AUKN) starpniecību. Papildus tam PDP parakstījās uz papildu 1 % (EUR 0,5 miljoni) naudā. Pārējais palielinājums (t. i., EUR 19,7 miljoni) tika veikts, vairākām bankām pārvēršot parādu akciju kapitālā: 20 % – NLB, 5 % – Abanka Vipa d.d., 2 % – Unicredit Bank of Slovenia d.d. un 2 % – Hypo Alpe-Adria Bank d.d.

| (88) | AUKN aģentūras izveidošanas pamatā bija Slovēnijas Republikas Likums par kapitālieguldījumu korporatīvo pārvaldību (34), tās valdi iecēla Nacionālā asambleja, tā saņēma finansējumu tieši no Slovēnijas Republikas budžeta un tajā strādājošos nodarbināja valsts (35). Tādējādi ir skaidrs, ka valsts bija uzskatāma par atbildīgu AUKN darbībās un šīs darbības tika veiktas par valsts līdzekļiem, ko Slovēnija turklāt neapstrīd. Kā papildu elementu Komisija uzsver Slovēnijas premjerministra biroja 2011. gada 23. jūnija paziņojumu presei: “Šodien notikušā sēdē valdība [...] nolēma, ka [AUKN] ieguldīs EUR 49,5 miljonus Adria Airways, d.d. kapitālā un akciju sabiedrība [PDP] iemaksās EUR 500 000 [...]. Aktīvi iesaistoties procesā, Slovēnijas Republika arī turpmāk īstenos savu interesi regulāro gaisa transporta pakalpojumu jomā, ko nodrošina Slovēnijā reģistrēts aviopārvadātājs (36)”. |
| --- | --- |

(88)

AUKN aģentūras izveidošanas pamatā bija Slovēnijas Republikas Likums par kapitālieguldījumu korporatīvo pārvaldību (34), tās valdi iecēla Nacionālā asambleja, tā saņēma finansējumu tieši no Slovēnijas Republikas budžeta un tajā strādājošos nodarbināja valsts (35). Tādējādi ir skaidrs, ka valsts bija uzskatāma par atbildīgu AUKN darbībās un šīs darbības tika veiktas par valsts līdzekļiem, ko Slovēnija turklāt neapstrīd. Kā papildu elementu Komisija uzsver Slovēnijas premjerministra biroja 2011. gada 23. jūnija paziņojumu presei: “Šodien notikušā sēdē valdība [...] nolēma, ka [AUKN] ieguldīs EUR 49,5 miljonus Adria Airways, d.d. kapitālā un akciju sabiedrība [PDP] iemaksās EUR 500 000 [...]. Aktīvi iesaistoties procesā, Slovēnijas Republika arī turpmāk īstenos savu interesi regulāro gaisa transporta pakalpojumu jomā, ko nodrošina Slovēnijā reģistrēts aviopārvadātājs (36)”.

| (89) | Attiecībā uz PDP Komisija uzskata, ka ir vairākas norādes Stardust Marine tiesu prakses (37) izpratnē, kas tai ļauj secināt, ka akciju sabiedrība PDP tika izveidota Slovēnijas valsts iestāžu politikas īstenošanai un valsts ir atbildīga par tās lēmumu ieguldīt 4. pasākumā, un šis lēmums ietver valsts līdzekļu izmantošanu. Vispirms Komisija atzīmē, ka Slovēnijas valstij netieši pieder 100 % PDP kapitāldaļu (ar KAD, SOD un DSU starpniecību). Šajā saistībā komisija atgādina par savu lēmumu ELAN lietā (38), kurā tā secināja, ka valsts bija atbildīga par KAD un DSU, proti, divu PDP īpašnieku, darbībām. Turklāt valstij pieder visas balsstiesības akcionāru komitejā, kas savukārt ieceļ uzņēmuma valdi. Saskaņā ar PDP statūtu 19. pantu, lai pirktu vērtspapīrus, ja darījuma summa pārsniedz EUR 500 000, vajadzīga valdes atļauja. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz PDP Komisija uzskata, ka ir vairākas norādes Stardust Marine tiesu prakses (37) izpratnē, kas tai ļauj secināt, ka akciju sabiedrība PDP tika izveidota Slovēnijas valsts iestāžu politikas īstenošanai un valsts ir atbildīga par tās lēmumu ieguldīt 4. pasākumā, un šis lēmums ietver valsts līdzekļu izmantošanu. Vispirms Komisija atzīmē, ka Slovēnijas valstij netieši pieder 100 % PDP kapitāldaļu (ar KAD, SOD un DSU starpniecību). Šajā saistībā komisija atgādina par savu lēmumu ELAN lietā (38), kurā tā secināja, ka valsts bija atbildīga par KAD un DSU, proti, divu PDP īpašnieku, darbībām. Turklāt valstij pieder visas balsstiesības akcionāru komitejā, kas savukārt ieceļ uzņēmuma valdi. Saskaņā ar PDP statūtu 19. pantu, lai pirktu vērtspapīrus, ja darījuma summa pārsniedz EUR 500 000, vajadzīga valdes atļauja.

| (90) | Atbilstoši savam lēmumam par procedūras uzsākšanu Komisija arī atgādina kādreizējā Slovēnijas finanšu ministra paziņojumu, atstājot savu amatu 2011. gada 28. oktobrī (t. i., pēc tam, kad 4. pasākums bija īstenots): “Izveidojot īpašu pārstrukturēšanas uzņēmumu (PDP) mēs nodrošinājām Slovēnijas uzņēmumiem jaunu finansējuma, zinātības un uz labu praksi balstītas pieredzes avotu uzņēmumu pārstrukturēšanai. Adria Airways un Unior noteikti ir visplašāk zināmie veiksmes stāsti (39)”. Šo paziņojumu var uzskatīt par netiešu pierādījumu valsts atbildībai Stardust Marine tiesu prakses izpratnē. Slovēnijas izvirzītie argumenti, ka šis paziņojums jāskata politiskajā kontekstā ar finanšu ministra amata termiņa beigām kā “pašapzinīgs [paziņojums], kas ir pietiekami vienkāršs sekmīgai translēšanai ar preses starpniecību”, nevieš pārliecību. Visbeidzot, Komisija kā papildu netiešu pierādījumu min Slovēnijas premjerministra biroja 2011. gada 23. jūnija paziņojumu presei (skatīt 88. apsvērumu), kurā parādīts, ka Slovēnijas valdība izlēma par PDP ieguldījumu kapitāla palielināšanā 2011. gadā par summu EUR 0,5 miljoni. |
| --- | --- |

(90)

Atbilstoši savam lēmumam par procedūras uzsākšanu Komisija arī atgādina kādreizējā Slovēnijas finanšu ministra paziņojumu, atstājot savu amatu 2011. gada 28. oktobrī (t. i., pēc tam, kad 4. pasākums bija īstenots): “Izveidojot īpašu pārstrukturēšanas uzņēmumu (PDP) mēs nodrošinājām Slovēnijas uzņēmumiem jaunu finansējuma, zinātības un uz labu praksi balstītas pieredzes avotu uzņēmumu pārstrukturēšanai. Adria Airways un Unior noteikti ir visplašāk zināmie veiksmes stāsti (39)”. Šo paziņojumu var uzskatīt par netiešu pierādījumu valsts atbildībai Stardust Marine tiesu prakses izpratnē. Slovēnijas izvirzītie argumenti, ka šis paziņojums jāskata politiskajā kontekstā ar finanšu ministra amata termiņa beigām kā “pašapzinīgs [paziņojums], kas ir pietiekami vienkāršs sekmīgai translēšanai ar preses starpniecību”, nevieš pārliecību. Visbeidzot, Komisija kā papildu netiešu pierādījumu min Slovēnijas premjerministra biroja 2011. gada 23. jūnija paziņojumu presei (skatīt 88. apsvērumu), kurā parādīts, ka Slovēnijas valdība izlēma par PDP ieguldījumu kapitāla palielināšanā 2011. gadā par summu EUR 0,5 miljoni.

| (91) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka PDP dalība kapitāla palielināšanā 2010. gadā ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un valsts ir atbildīga par PDP darbībām. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka PDP dalība kapitāla palielināšanā 2010. gadā ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un valsts ir atbildīga par PDP darbībām.

| (92) | Attiecībā uz bankām Komisija atbilstīgi tās lēmumam par procedūras uzsākšanu atzīmē, ka Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. un Hypo Alpe-Adria Bank d.d. ir pilnībā privāti uzņēmumi. Attiecībā uz NLB secināms, ka 4. pasākuma laikā tās akciju vairākums piederēja valstij vai nu tieši (45,62 % akciju), vai netieši ar SOD (4,07 %) un KAD (4,03 %) starpniecību (40), turklāt otrs vienīgais nozīmīgais šīs bankas akcionārs bija KBC banka (25 %). NLB akciju vairākuma piederība valstij, kas nozīmē balsu vairākumu tās valdē un uzraudzības padomē, norāda, ka par pasākumiem ir atbildīga valsts. Tomēr no NLB statūtiem Komisija nevar ar pārliecību secināt, ka par tās lēmumu ieguldīt uzņēmumā Adria bija atbildīga valsts. Arī NLB vadības struktūra nav devusi Komisijai pamatu spriest par valsts iestāžu iejaukšanos. Komisija nav radusi arī nekādus netiešus pierādījumus šajā ziņā Stardust Marine tiesu prakses nozīmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka Slovēnija nav atbildīga par NLB lēmumu piedalīties 4. pasākumā. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz bankām Komisija atbilstīgi tās lēmumam par procedūras uzsākšanu atzīmē, ka Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. un Hypo Alpe-Adria Bank d.d. ir pilnībā privāti uzņēmumi. Attiecībā uz NLB secināms, ka 4. pasākuma laikā tās akciju vairākums piederēja valstij vai nu tieši (45,62 % akciju), vai netieši ar SOD (4,07 %) un KAD (4,03 %) starpniecību (40), turklāt otrs vienīgais nozīmīgais šīs bankas akcionārs bija KBC banka (25 %). NLB akciju vairākuma piederība valstij, kas nozīmē balsu vairākumu tās valdē un uzraudzības padomē, norāda, ka par pasākumiem ir atbildīga valsts. Tomēr no NLB statūtiem Komisija nevar ar pārliecību secināt, ka par tās lēmumu ieguldīt uzņēmumā Adria bija atbildīga valsts. Arī NLB vadības struktūra nav devusi Komisijai pamatu spriest par valsts iestāžu iejaukšanos. Komisija nav radusi arī nekādus netiešus pierādījumus šajā ziņā Stardust Marine tiesu prakses nozīmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka Slovēnija nav atbildīga par NLB lēmumu piedalīties 4. pasākumā.

| (93) | Tā kā ir noskaidrots, ka valsts ir atbildīga par AUKN un PDP darbībām, Komisijai jāizvērtē, vai tās radīja nepamatotas selektīvas priekšrocības uzņēmumam Adria. |
| --- | --- |

(93)

Tā kā ir noskaidrots, ka valsts ir atbildīga par AUKN un PDP darbībām, Komisijai jāizvērtē, vai tās radīja nepamatotas selektīvas priekšrocības uzņēmumam Adria.

| (94) | Slovēnija vispirms apgalvo, ka banku lēmums ieguldīt uzņēmumā Adria tika pieņemts reizē ar valsts lēmumu, kas pats par sevi izslēdz priekšrocību esību. |
| --- | --- |

(94)

Slovēnija vispirms apgalvo, ka banku lēmums ieguldīt uzņēmumā Adria tika pieņemts reizē ar valsts lēmumu, kas pats par sevi izslēdz priekšrocību esību.

| (95) | Komisija vispirms atgādina savu secinājumu, ka 2011. gadā, kad tika apstiprināts 4. pasākums, Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 66. apsvērumu). |
| --- | --- |

(95)

Komisija vispirms atgādina savu secinājumu, ka 2011. gadā, kad tika apstiprināts 4. pasākums, Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 66. apsvērumu).

| (96) | Papildus tam Komisija atzīmē, ka bankas piedalījās kapitāla iepludināšanā, kas tika veikta 2011. gadā, pārvēršot akciju kapitālā 26 % no savām prasībām pret uzņēmumu Adria. Savukārt valsts un PDP uzņēmumā iepludināja skaidras naudas līdzekļus. Slovēnija apgalvo, ka no EUR 19,7 miljonu lielās summas, kas tika pārvērsta akciju kapitālā, EUR [10–20] miljoni būtu līdzvērtīgi skaidras naudas iepludināšanai, jo šī aizdevuma daļa bija pilnībā nodrošināta. Saskaņā ar Slovēnijas apgalvojumiem bankas, veicot konversiju, uzņemtos jaunu risku, ko var uzskatīt par līdzvērtīgu jaunai naudas iepludināšanai EUR [10–20] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(96)

Papildus tam Komisija atzīmē, ka bankas piedalījās kapitāla iepludināšanā, kas tika veikta 2011. gadā, pārvēršot akciju kapitālā 26 % no savām prasībām pret uzņēmumu Adria. Savukārt valsts un PDP uzņēmumā iepludināja skaidras naudas līdzekļus. Slovēnija apgalvo, ka no EUR 19,7 miljonu lielās summas, kas tika pārvērsta akciju kapitālā, EUR [10–20] miljoni būtu līdzvērtīgi skaidras naudas iepludināšanai, jo šī aizdevuma daļa bija pilnībā nodrošināta. Saskaņā ar Slovēnijas apgalvojumiem bankas, veicot konversiju, uzņemtos jaunu risku, ko var uzskatīt par līdzvērtīgu jaunai naudas iepludināšanai EUR [10–20] miljonu apmērā.

| (97) | Komisija ir izvērtējusi Slovēnijas sniegto informāciju un secina, ka tik tiešām EUR [10–20] miljoni no EUR 19,7 miljoniem, kas tika pārvērsti akciju kapitālā, bija pilnībā un pienācīgi nodrošināti ar ķīlām, galvenokārt uzņēmumam Adria piederošajiem gaisa kuģiem. Lai noteiktu šo gaisa kuģu vērtību, Adria pamatojās uz ziņojumu “Gaisa kuģu atsauces vērtības”, ko 2011. gadā publicēja neatkarīgais gaisa kuģu vērtības analīzes uzņēmums (AVAC). Šajā ziņojumā ir sniegtas dažādu gaisa kuģu veidu pašreizējās un nākotnes vērtības un nomas cenas, norādot augstas un zemas vērtības robežu. Vērtējot nodrošinājumam ieķīlātos gaisa kuģus, bija izmantotas krietni zemākas vērtības par AVAC noteikto augsto vērtību. Komisija uzskata, ka ziņojums ir drošs pamats gaisa kuģu vērtības noteikšanai, ņemot vērā, ka AVAC ir neatkarīgs uzņēmums un tiek nozarē plaši izmantots. |
| --- | --- |

(97)

Komisija ir izvērtējusi Slovēnijas sniegto informāciju un secina, ka tik tiešām EUR [10–20] miljoni no EUR 19,7 miljoniem, kas tika pārvērsti akciju kapitālā, bija pilnībā un pienācīgi nodrošināti ar ķīlām, galvenokārt uzņēmumam Adria piederošajiem gaisa kuģiem. Lai noteiktu šo gaisa kuģu vērtību, Adria pamatojās uz ziņojumu “Gaisa kuģu atsauces vērtības”, ko 2011. gadā publicēja neatkarīgais gaisa kuģu vērtības analīzes uzņēmums (AVAC). Šajā ziņojumā ir sniegtas dažādu gaisa kuģu veidu pašreizējās un nākotnes vērtības un nomas cenas, norādot augstas un zemas vērtības robežu. Vērtējot nodrošinājumam ieķīlātos gaisa kuģus, bija izmantotas krietni zemākas vērtības par AVAC noteikto augsto vērtību. Komisija uzskata, ka ziņojums ir drošs pamats gaisa kuģu vērtības noteikšanai, ņemot vērā, ka AVAC ir neatkarīgs uzņēmums un tiek nozarē plaši izmantots.

| (98) | Tomēr EUR [0–10] miljonus liela parādu summa, kas tika pārvērsta akciju kapitālā, nebija pilnībā nodrošināta. Komisija nevar secināt, ka šī daļa bija līdzvērtīga skaidras naudas līdzekļu iepludināšanai un bankas uzņēmās jaunu risku. Turklāt pārējā parāda nosacījumi uzlabojās un kopējais riska līmenis ievērojami samazinājās, ņemot vērā, ka nenomaksātā (nekonvertētā) parāda daļai saglabājās tas pats seguma līmenis kā pirms konversijas. Šo kopējo risku vēl vairāk samazina tas, ka uzņēmumam Adria bija [...], lai izpildītu priekšnosacījumu parāda pārvēršanai akciju kapitālā. Turklāt dažos gadījumos nesamaksātā parāda nosacījumi (procentu maksājumi, atmaksas grafiks utt.) [...]. |
| --- | --- |

(98)

Tomēr EUR [0–10] miljonus liela parādu summa, kas tika pārvērsta akciju kapitālā, nebija pilnībā nodrošināta. Komisija nevar secināt, ka šī daļa bija līdzvērtīga skaidras naudas līdzekļu iepludināšanai un bankas uzņēmās jaunu risku. Turklāt pārējā parāda nosacījumi uzlabojās un kopējais riska līmenis ievērojami samazinājās, ņemot vērā, ka nenomaksātā (nekonvertētā) parāda daļai saglabājās tas pats seguma līmenis kā pirms konversijas. Šo kopējo risku vēl vairāk samazina tas, ka uzņēmumam Adria bija [...], lai izpildītu priekšnosacījumu parāda pārvēršanai akciju kapitālā. Turklāt dažos gadījumos nesamaksātā parāda nosacījumi (procentu maksājumi, atmaksas grafiks utt.) [...].

| (99) | Taču Slovēnija pilnībā uzņēmās risku par summu vismaz EUR 49,5 miljoni, jo tā kļuva par uzņēmuma Adria akcionāru tikai 2011. gada kapitāla iepludināšanas rezultātā. Bankas gan uzņēmās jaunu risku, bet ne tādā pašā apmērā kā Slovēnija, jo tās uzskatīja, ka to stāvoklis parāda konvertēšanas rezultātā uzlabojās. Pamatojoties uz minēto, šķiet, ka banku stāvoklis, kad tās izlēma veikt ieguldījumu uzņēmumā Adria, nebija salīdzināms ar valsts stāvokli. |
| --- | --- |

(99)

Taču Slovēnija pilnībā uzņēmās risku par summu vismaz EUR 49,5 miljoni, jo tā kļuva par uzņēmuma Adria akcionāru tikai 2011. gada kapitāla iepludināšanas rezultātā. Bankas gan uzņēmās jaunu risku, bet ne tādā pašā apmērā kā Slovēnija, jo tās uzskatīja, ka to stāvoklis parāda konvertēšanas rezultātā uzlabojās. Pamatojoties uz minēto, šķiet, ka banku stāvoklis, kad tās izlēma veikt ieguldījumu uzņēmumā Adria, nebija salīdzināms ar valsts stāvokli.

| (100) | Nevar arī izslēgt, ka banku lēmumu ieguldīt uzņēmumā Adria varēja ietekmēt valsts rīcība. Uzņēmuma Adria 2011. gada pārskatā ir atzīmēts, ka “Slovēnijas valdība nepārprotami formulēja savu viedokli 2011. gada 20. janvārī un atzina Adria Airways kā nacionālā gaisa pārvadātāja nozīmīgumu Slovēnijas tautsaimniecībai, Slovēnijas pilsoņiem un ārzemju viesiem. Savā lēmumā valdība izklāstīja plānu, ka Adria Airways arī turpmāk jābūt Slovēnijas nacionālajam gaisa pārvadātājam [...]”. Šis lēmums, kurš tika pieņemts labu laiku pirms pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas 2011. gada septembrī, būtu varējis bankām atvieglot lēmuma pieņemšanu par ieguldījumiem, ņemot vērā to, ka valsts jau bija devusi signālu par savu lielo interesi atbalstā uzņēmumam Adria
   (41). |
| --- | --- |

(100)

Nevar arī izslēgt, ka banku lēmumu ieguldīt uzņēmumā Adria varēja ietekmēt valsts rīcība. Uzņēmuma Adria 2011. gada pārskatā ir atzīmēts, ka “Slovēnijas valdība nepārprotami formulēja savu viedokli 2011. gada 20. janvārī un atzina Adria Airways kā nacionālā gaisa pārvadātāja nozīmīgumu Slovēnijas tautsaimniecībai, Slovēnijas pilsoņiem un ārzemju viesiem. Savā lēmumā valdība izklāstīja plānu, ka Adria Airways arī turpmāk jābūt Slovēnijas nacionālajam gaisa pārvadātājam [...]”. Šis lēmums, kurš tika pieņemts labu laiku pirms pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas 2011. gada septembrī, būtu varējis bankām atvieglot lēmuma pieņemšanu par ieguldījumiem, ņemot vērā to, ka valsts jau bija devusi signālu par savu lielo interesi atbalstā uzņēmumam Adria
   (41).

| (101) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem argumentiem, Komisija nepieņem Slovēnijas argumentus, ka valsts un bankas veica ieguldījumus, pamatojoties uz līdzvērtīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem argumentiem, Komisija nepieņem Slovēnijas argumentus, ka valsts un bankas veica ieguldījumus, pamatojoties uz līdzvērtīgiem noteikumiem.

| (102) | Tomēr Komisijai jāanalizē tas, vai Slovēnijas ieguldījums uzņēmumā Adria būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Slovēnija apgalvo, ka tā izlēma piedalīties 4. pasākumā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu, kas uzskatāms par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. |
| --- | --- |

(102)

Tomēr Komisijai jāanalizē tas, vai Slovēnijas ieguldījums uzņēmumā Adria būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Slovēnija apgalvo, ka tā izlēma piedalīties 4. pasākumā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu, kas uzskatāms par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

| (103) | Komisija jau pašā sākumā atzīmē, ka, pretēji iepriekšējiem kapitāla palielināšanas gadījumiem, 2011. gadā kapitāls tika palielināts bez vērtēšanas ziņojuma. Turklāt saskaņā ar tiesu praksi privāts ieguldītājs, kas apsver tāda uzņēmuma rekapitalizāciju, kuram ir ievērojami parādi, būtu prasījis pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai (42). Attiecīgajā gadījumā Slovēnijas iestādes apgalvo, ka tās izlēma piedalīties kapitāla palielināšanā, kas tika veikta 2011. gadā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(103)

Komisija jau pašā sākumā atzīmē, ka, pretēji iepriekšējiem kapitāla palielināšanas gadījumiem, 2011. gadā kapitāls tika palielināts bez vērtēšanas ziņojuma. Turklāt saskaņā ar tiesu praksi privāts ieguldītājs, kas apsver tāda uzņēmuma rekapitalizāciju, kuram ir ievērojami parādi, būtu prasījis pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai (42). Attiecīgajā gadījumā Slovēnijas iestādes apgalvo, ka tās izlēma piedalīties kapitāla palielināšanā, kas tika veikta 2011. gadā, pamatojoties uz 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plānu.

| (104) | Tomēr Komisija jau ir secinājusi, ka 2011. gadā uzņēmums Adria bija nonācis grūtībās (skatīt 66. apsvērumu). Šis fakts pats par sevi liek apšaubīt, ka valsts varēja sagaidīt parastu atdevi no uzņēmumā Adria ieguldītā kapitāla saprātīgā termiņā. Turklāt Komisija paliek pie sava lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par pietiekamu 2011. gadā veiktās kapitāla palielināšanas atzīšanai par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Pirmkārt, pārstrukturēšanas plāns (tā sākotnējā, 2011. gada septembra, variantā) paredzēja dzīvotspēju 2013. gadā ar ļoti zemu bruto peļņas daļu (EBT) (reālistiskajā scenārijā paredzētās peļņas daļas bija [...] % – 2013. gadā, [...] % – 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā). Nepietiekamo atdevi akcionāriem parāda arī tas, ka plānā bija prognozēts īpaši zems pašu kapitāla līmenis šajā pašā periodā, t. i., robežās no EUR [...] 2011. gadā līdz EUR [...] 2015. gadā. Tas nozīmētu, ka 2011. gada septembrī iepludinātais kapitāls – EUR 69,7 miljoni – būtu ievērojami samazināts un tādējādi nekādas faktiskas atdeves no tā nebūtu. |
| --- | --- |

(104)

Tomēr Komisija jau ir secinājusi, ka 2011. gadā uzņēmums Adria bija nonācis grūtībās (skatīt 66. apsvērumu). Šis fakts pats par sevi liek apšaubīt, ka valsts varēja sagaidīt parastu atdevi no uzņēmumā Adria ieguldītā kapitāla saprātīgā termiņā. Turklāt Komisija paliek pie sava lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par pietiekamu 2011. gadā veiktās kapitāla palielināšanas atzīšanai par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Pirmkārt, pārstrukturēšanas plāns (tā sākotnējā, 2011. gada septembra, variantā) paredzēja dzīvotspēju 2013. gadā ar ļoti zemu bruto peļņas daļu (EBT) (reālistiskajā scenārijā paredzētās peļņas daļas bija [...] % – 2013. gadā, [...] % – 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā). Nepietiekamo atdevi akcionāriem parāda arī tas, ka plānā bija prognozēts īpaši zems pašu kapitāla līmenis šajā pašā periodā, t. i., robežās no EUR [...] 2011. gadā līdz EUR [...] 2015. gadā. Tas nozīmētu, ka 2011. gada septembrī iepludinātais kapitāls – EUR 69,7 miljoni – būtu ievērojami samazināts un tādējādi nekādas faktiskas atdeves no tā nebūtu.

| (105) | Slovēnija iesniedza vairākus Airconomy un Adria starpposma ziņojumus, kas sagatavoti no 2011. gada aprīļa līdz septembrim (t. i., pirms 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plāna), kuros bija paredzēts iekļaut pārstrukturēšanas plānā trūkstošos kvantitatīvos rādītājus un ar kuriem attiecīgajā laikā acīmredzot bija iepazīstināti visi Adria akcionāri, kā arī valsts. Tomēr Komisija atzīmē, ka starpposma ziņojumi attiecas uz laiku no 2011. līdz 2012. gadam, turpretim pārstrukturēšanas plānā bija prognozes līdz 2015. gadam [...]. Tāpēc Komisija uzskata, ka starpposma ziņojumos nebija vajadzīgās trūkstošās informācijas, kas ļautu pārstrukturēšanas plānu atzīt par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. |
| --- | --- |

(105)

Slovēnija iesniedza vairākus Airconomy un Adria starpposma ziņojumus, kas sagatavoti no 2011. gada aprīļa līdz septembrim (t. i., pirms 2011. gada septembra pārstrukturēšanas plāna), kuros bija paredzēts iekļaut pārstrukturēšanas plānā trūkstošos kvantitatīvos rādītājus un ar kuriem attiecīgajā laikā acīmredzot bija iepazīstināti visi Adria akcionāri, kā arī valsts. Tomēr Komisija atzīmē, ka starpposma ziņojumi attiecas uz laiku no 2011. līdz 2012. gadam, turpretim pārstrukturēšanas plānā bija prognozes līdz 2015. gadam [...]. Tāpēc Komisija uzskata, ka starpposma ziņojumos nebija vajadzīgās trūkstošās informācijas, kas ļautu pārstrukturēšanas plānu atzīt par saderīgu ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

| (106) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka kapitāla palielināšana 2011. gadā deva uzņēmumam Adria nepamatotas priekšrocības. Šīs priekšrocības pēc būtības bija selektīvas, ņemot vērā to, ka vienīgais labuma guvējs bija Adria. |
| --- | --- |

(106)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka kapitāla palielināšana 2011. gadā deva uzņēmumam Adria nepamatotas priekšrocības. Šīs priekšrocības pēc būtības bija selektīvas, ņemot vērā to, ka vienīgais labuma guvējs bija Adria.

| (107) | Visbeidzot, Komisijai ir jāapsver, vai 4. pasākums varēja radīt konkurences kropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piešķirot uzņēmumam Adria priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem, kas nesaņēma valsts atbalstu. Šķiet, ka nav šaubu, ka 4. pasākums varēja ietekmēt tirdzniecību un konkurenci ES, jo uzņēmums Adria konkurē ar citām ES aviokompānijām it īpaši kopš aviotransporta liberalizācijas trešā posma (“trešās paketes”) stāšanās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Turklāt relatīvi īsākos attālumos ES robežās gaisa transports konkurē ar autotransportu un dzelzceļu transportu, un tāpēc var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pasažieru pārvadātāji. |
| --- | --- |

(107)

Visbeidzot, Komisijai ir jāapsver, vai 4. pasākums varēja radīt konkurences kropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piešķirot uzņēmumam Adria priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem, kas nesaņēma valsts atbalstu. Šķiet, ka nav šaubu, ka 4. pasākums varēja ietekmēt tirdzniecību un konkurenci ES, jo uzņēmums Adria konkurē ar citām ES aviokompānijām it īpaši kopš aviotransporta liberalizācijas trešā posma (“trešās paketes”) stāšanās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Turklāt relatīvi īsākos attālumos ES robežās gaisa transports konkurē ar autotransportu un dzelzceļu transportu, un tāpēc var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pasažieru pārvadātāji.

| (108) | Tādējādi 4. pasākums ļāva uzņēmumam Adria turpināt darboties, neliekot tam – kā citiem konkurentiem – rēķināties ar sekām, kas parasti izriet no finanšu grūtībām. |
| --- | --- |

(108)

Tādējādi 4. pasākums ļāva uzņēmumam Adria turpināt darboties, neliekot tam – kā citiem konkurentiem – rēķināties ar sekām, kas parasti izriet no finanšu grūtībām.

| (109) | Iepriekš minēto argumentu dēļ Komisija secina, ka 4. pasākums bija saistīts ar valsts atbalstu uzņēmumam Adria LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(109)

Iepriekš minēto argumentu dēļ Komisija secina, ka 4. pasākums bija saistīts ar valsts atbalstu uzņēmumam Adria LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.2.4.   5. pasākums – AAT pārdošana 2010.–2011. gadā

| (110) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu 41. un 42. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nonāca pie provizoriskā secinājuma, ka AAT akciju pāreja PDP un Aerodrom Ljubljana īpašumā sniedza uzņēmumam Adria nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

(110)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu 41. un 42. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nonāca pie provizoriskā secinājuma, ka AAT akciju pāreja PDP un Aerodrom Ljubljana īpašumā sniedza uzņēmumam Adria nepamatotas priekšrocības.

| (111) | Paturot prātā PDP un Aerodrom Ljubljana ieguldījumu atšķirīgo būtību (naudas līdzekļi atšķirībā no parāda pārvēršanas akciju kapitālā) un ņemot vērā argumentāciju 4. pasākuma saistībā (skatīt 94.–101. apsvērumu), Komisija secina, ka ir jāizslēdz argumenti par ieguldījumu līdzvērtību attiecībā uz 5. pasākumu mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(111)

Paturot prātā PDP un Aerodrom Ljubljana ieguldījumu atšķirīgo būtību (naudas līdzekļi atšķirībā no parāda pārvēršanas akciju kapitālā) un ņemot vērā argumentāciju 4. pasākuma saistībā (skatīt 94.–101. apsvērumu), Komisija secina, ka ir jāizslēdz argumenti par ieguldījumu līdzvērtību attiecībā uz 5. pasākumu mutatis mutandis.

| (112) | Komisijai tomēr jāizvērtē, vai PDP un Aerodrom Ljubljana pieņemtie lēmumi par ieguldījumiem bija ekonomiski pamatoti tajā nozīmē, ka šādi pat rīkotos apdomīgs tirgus dalībnieks tirgus ekonomikas apstākļos līdzīgā situācijā. Šajā ziņā Komisija vispirms atzīmē, ka kopējā cena, ko samaksāja Aerodrom Ljubljana un PDP, t. i., EUR 14,7 miljoni, atbilda AAT vērtēšanas ziņojumā noteiktajam vērtības diapazonam. Tomēr Komisija pauda šaubas par vērtēšanas ziņojumu, apgalvojot, ka AAT (laikā, kad šī struktūrvienība bija uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļa ar nosaukumu SVL) bija vērtējama kā atsevišķa vienība, neņemot vērā grupas radītās sinerģijas. Komisija arī atzīmēja, ka no AAT/SVL vērtēšanas ([...]) līdz AAT pārdošanai (no 2010. gada novembris līdz 2011. gada marts) bija pagājis ievērojams laiks. |
| --- | --- |

(112)

Komisijai tomēr jāizvērtē, vai PDP un Aerodrom Ljubljana pieņemtie lēmumi par ieguldījumiem bija ekonomiski pamatoti tajā nozīmē, ka šādi pat rīkotos apdomīgs tirgus dalībnieks tirgus ekonomikas apstākļos līdzīgā situācijā. Šajā ziņā Komisija vispirms atzīmē, ka kopējā cena, ko samaksāja Aerodrom Ljubljana un PDP, t. i., EUR 14,7 miljoni, atbilda AAT vērtēšanas ziņojumā noteiktajam vērtības diapazonam. Tomēr Komisija pauda šaubas par vērtēšanas ziņojumu, apgalvojot, ka AAT (laikā, kad šī struktūrvienība bija uzņēmuma Adria tehniskās apkopes daļa ar nosaukumu SVL) bija vērtējama kā atsevišķa vienība, neņemot vērā grupas radītās sinerģijas. Komisija arī atzīmēja, ka no AAT/SVL vērtēšanas ([...]) līdz AAT pārdošanai (no 2010. gada novembris līdz 2011. gada marts) bija pagājis ievērojams laiks.

| (113) | Komisijai vispirms nākas atzīmēt, ka vērtēšanas ziņojumu ir sagatavojis neatkarīgs eksperts (KPMG) un nav pamata uzskatīt, ka eksperts savu darbu nebūtu veicis pilnīgi neatkarīgi. Attiecībā uz laiku, kas bija pagājis no vērtēšanas līdz akciju pārdošanai, Slovēnija ir paskaidrojusi, ka vērtēšanas ziņojums pamatojās uz uzņēmuma Adria finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, t. i., jaunākajiem datiem, kurus bija pārbaudījis ārējs revidents. Komisija atzīmē, ka 5. pasākumu uzsāka īstenot 2010. gada novembrī, t. i., mazāk nekā gadu pēc AAT vērtēšanas datuma saskaņā ar vērtēšanas ziņojumu. Turklāt, kaut arī AAT vērtēšanas ziņojumā ir ņemtas vērā negatīvās prognozes attiecībā uz uzņēmumu Adria, tajā ir sīki izvērtēts tehniskās apkopes, remontu un kapitālremontu pakalpojumu darbības segments un secināts, ka negatīvās tendences uzņēmumā neattiecas uz AAT un AAT ir ienesīga struktūrvienība. Turklāt precīzs vērtēšanas ziņojuma izvērtējums parāda ka AAT/SVL tajā vērtēta kā atsevišķa uzņēmējdarbības vienība, faktiski neņemot vērā potenciālās sinerģijas ar uzņēmumu Adria. Šajā ziņā jānorāda, ka vērtēšanas ziņojums tika sagatavots laikā, kad bija zināms, ka AAT sāks sniegt tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumus citiem ārējiem klientiem, konkrēti Spanair, kas pakāpeniski stāsies Adria vietā, kļūstot par galveno AAT klientu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, paturot prātā, ka ziņojumā bija iekļauti jaunākie pieejamie revidētie finanšu dati par AAT, to bija sagatavojis neatkarīgs eksperts un tas ticami pamatojās uz visiem būtiskajiem uzņēmējdarbības aspektiem, var piekrist tā kā atsauces materiāla izmantošanai saistībā ar attiecīgo pasākumu. Visbeidzot, kaut arī ir tiesa, ka krīze vēl nebija beigusies, 2009. gads, pēc visa spriežot, bija smagākais gads Slovēnijas ekonomikai. Tik tiešām 2010. gada novembrī, kad PDP un Aerodrom Ljubljana nolēma iegādāties AAT, prognozes par IKP izaugsmi Slovēnijā 2010., 2011. un 2012. gadā atkal bija pozitīvas (attiecīgi 1,1 %, 1,9 % un 2,6 %) (43). Šajos apstākļos privāts ieguldītājs varētu arī neveikt jaunu vērtēšanu, tai vietā pieņemot, ka vērtēšanas ziņojums, kas pamatojas uz 2009. gada skaitļiem, pareizi atspoguļo uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(113)

Komisijai vispirms nākas atzīmēt, ka vērtēšanas ziņojumu ir sagatavojis neatkarīgs eksperts (KPMG) un nav pamata uzskatīt, ka eksperts savu darbu nebūtu veicis pilnīgi neatkarīgi. Attiecībā uz laiku, kas bija pagājis no vērtēšanas līdz akciju pārdošanai, Slovēnija ir paskaidrojusi, ka vērtēšanas ziņojums pamatojās uz uzņēmuma Adria finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, t. i., jaunākajiem datiem, kurus bija pārbaudījis ārējs revidents. Komisija atzīmē, ka 5. pasākumu uzsāka īstenot 2010. gada novembrī, t. i., mazāk nekā gadu pēc AAT vērtēšanas datuma saskaņā ar vērtēšanas ziņojumu. Turklāt, kaut arī AAT vērtēšanas ziņojumā ir ņemtas vērā negatīvās prognozes attiecībā uz uzņēmumu Adria, tajā ir sīki izvērtēts tehniskās apkopes, remontu un kapitālremontu pakalpojumu darbības segments un secināts, ka negatīvās tendences uzņēmumā neattiecas uz AAT un AAT ir ienesīga struktūrvienība. Turklāt precīzs vērtēšanas ziņojuma izvērtējums parāda ka AAT/SVL tajā vērtēta kā atsevišķa uzņēmējdarbības vienība, faktiski neņemot vērā potenciālās sinerģijas ar uzņēmumu Adria. Šajā ziņā jānorāda, ka vērtēšanas ziņojums tika sagatavots laikā, kad bija zināms, ka AAT sāks sniegt tehniskās apkopes, remonta un kapitālremonta pakalpojumus citiem ārējiem klientiem, konkrēti Spanair, kas pakāpeniski stāsies Adria vietā, kļūstot par galveno AAT klientu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, paturot prātā, ka ziņojumā bija iekļauti jaunākie pieejamie revidētie finanšu dati par AAT, to bija sagatavojis neatkarīgs eksperts un tas ticami pamatojās uz visiem būtiskajiem uzņēmējdarbības aspektiem, var piekrist tā kā atsauces materiāla izmantošanai saistībā ar attiecīgo pasākumu. Visbeidzot, kaut arī ir tiesa, ka krīze vēl nebija beigusies, 2009. gads, pēc visa spriežot, bija smagākais gads Slovēnijas ekonomikai. Tik tiešām 2010. gada novembrī, kad PDP un Aerodrom Ljubljana nolēma iegādāties AAT, prognozes par IKP izaugsmi Slovēnijā 2010., 2011. un 2012. gadā atkal bija pozitīvas (attiecīgi 1,1 %, 1,9 % un 2,6 %) (43). Šajos apstākļos privāts ieguldītājs varētu arī neveikt jaunu vērtēšanu, tai vietā pieņemot, ka vērtēšanas ziņojums, kas pamatojas uz 2009. gada skaitļiem, pareizi atspoguļo uzņēmējdarbību.

| (114) | Vēl svarīgāk ir tas, ka Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, saskaņā ar kuriem 5. pasākuma veikšanas laikā AAT bija ienesīgs uzņēmums, tam nebija nesamaksātu parādu un tā parādu varēja dzēst ar uzņēmuma peļņu. Turklāt Slovēnija ir iesniegusi prognozes par AAT līdz 2014. gadam, kurā parādīts, ka 2010. gadā AAT peļņa pēc nodokļu nomaksas būs EUR [...] un turpmāk uzņēmums saglabās rentabilitāti, 2014. gadā sasniedzot aptuveni EUR [...] lielu peļņu. Pēc visa spriežot, šīs prognozes bija pieejamas PDP un Aerodrom Ljubljana, pieņemot attiecīgos lēmumus par ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(114)

Vēl svarīgāk ir tas, ka Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, saskaņā ar kuriem 5. pasākuma veikšanas laikā AAT bija ienesīgs uzņēmums, tam nebija nesamaksātu parādu un tā parādu varēja dzēst ar uzņēmuma peļņu. Turklāt Slovēnija ir iesniegusi prognozes par AAT līdz 2014. gadam, kurā parādīts, ka 2010. gadā AAT peļņa pēc nodokļu nomaksas būs EUR [...] un turpmāk uzņēmums saglabās rentabilitāti, 2014. gadā sasniedzot aptuveni EUR [...] lielu peļņu. Pēc visa spriežot, šīs prognozes bija pieejamas PDP un Aerodrom Ljubljana, pieņemot attiecīgos lēmumus par ieguldījumiem.

| (115) | Slovēnija ir sniegusi arī pierādījumus par to, ka Aerodrom Ljubljana lēmums ieguldīt uzņēmumā AAT pamatojās uz ekonomiskiem apsvērumiem. Aerodrom Ljubljana valde un uzraudzības padome 2010. gada augustā un septembrī izvērtēja iespēju iegādāties AAT akcijas. Aerodrom Ljubljana iespēju noregulēt vairākus prasījumus pret uzņēmumu Adria uzskatīja par ērtu, ņemot vērā darījuma nosacījumus, kuru starpā bija fiksēta 8 % likme par AAT priekšrocību akcijām [...]. Kaut arī citā vērtējumā akcijas tika novērtētas zemāk, Aerodrom Ljubljana uzraudzības padome secināja, ka konvertēšanas noteikumi ([...]) pamato augstāku akciju cenu |
| --- | --- |

(115)

Slovēnija ir sniegusi arī pierādījumus par to, ka Aerodrom Ljubljana lēmums ieguldīt uzņēmumā AAT pamatojās uz ekonomiskiem apsvērumiem. Aerodrom Ljubljana valde un uzraudzības padome 2010. gada augustā un septembrī izvērtēja iespēju iegādāties AAT akcijas. Aerodrom Ljubljana iespēju noregulēt vairākus prasījumus pret uzņēmumu Adria uzskatīja par ērtu, ņemot vērā darījuma nosacījumus, kuru starpā bija fiksēta 8 % likme par AAT priekšrocību akcijām [...]. Kaut arī citā vērtējumā akcijas tika novērtētas zemāk, Aerodrom Ljubljana uzraudzības padome secināja, ka konvertēšanas noteikumi ([...]) pamato augstāku akciju cenu

| (116) | Attiecībā uz AAT pārdošanas otro posmu Aerodrom Ljubljana uzraudzības padomes 2011. gada 21. janvāra sēdes protokols liecina par to, ka tika apspriestas priekšrocības un trūkumi saistībā ar dažādām akciju cenām un Aerodrom Ljubljana pārdošanas iespējas līguma anulēšana. Jo īpaši pārdošanas iespējas līgums tika atsaukts parasto akciju iegādes laikā 2011. gada sākumā, bet Aerodrom Ljubljana uzraudzības padome tomēr secināja, ka tas bija ekonomiski pamatoti, jo apmaiņā pret atteikšanos no pārdošanas iespējas līguma Aerodrom Ljubljana ieguva vienlīdzīgas tiesības pārvaldīt AAT, neskatoties uz mazāku akciju skaitu nekā PDP. Turklāt uzraudzības padome atzīmēja, ka AAT iegādei būtu pozitīva ietekme uz Aerodrom Ljubljana – ja uzņēmumam Adria nāktos pārtraukt darbību, tas samazinātu lidostas aplēstos ienākumus 2011. gadā par [...] %. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz AAT pārdošanas otro posmu Aerodrom Ljubljana uzraudzības padomes 2011. gada 21. janvāra sēdes protokols liecina par to, ka tika apspriestas priekšrocības un trūkumi saistībā ar dažādām akciju cenām un Aerodrom Ljubljana pārdošanas iespējas līguma anulēšana. Jo īpaši pārdošanas iespējas līgums tika atsaukts parasto akciju iegādes laikā 2011. gada sākumā, bet Aerodrom Ljubljana uzraudzības padome tomēr secināja, ka tas bija ekonomiski pamatoti, jo apmaiņā pret atteikšanos no pārdošanas iespējas līguma Aerodrom Ljubljana ieguva vienlīdzīgas tiesības pārvaldīt AAT, neskatoties uz mazāku akciju skaitu nekā PDP. Turklāt uzraudzības padome atzīmēja, ka AAT iegādei būtu pozitīva ietekme uz Aerodrom Ljubljana – ja uzņēmumam Adria nāktos pārtraukt darbību, tas samazinātu lidostas aplēstos ienākumus 2011. gadā par [...] %.

| (117) | Slovēnija ir arī sniegusi pierādījumus par to, ka PDP vadības lēmums par AAT priekšrocību un parasto akciju iegādi tika pieņemts, balstoties uz ekonomiski pamatotiem apsvērumiem. PDP vadības sanāksmju protokoli patiešām parāda, ka uzņēmums veica pats savu AAT novērtējumu, kurā bija norādīta cena no EUR [...] līdz EUR [...], kas atbilda 34. apsvērumā minētā vērtēšanas ziņojuma diapazonam. Kaut arī PDP ieguldījuma iekšējā atdeves likme būtu [...] %, PDP izdevās panākt labākus noteikumus no AAT, tostarp dividendi ar fiksētu 8 % likmi. |
| --- | --- |

(117)

Slovēnija ir arī sniegusi pierādījumus par to, ka PDP vadības lēmums par AAT priekšrocību un parasto akciju iegādi tika pieņemts, balstoties uz ekonomiski pamatotiem apsvērumiem. PDP vadības sanāksmju protokoli patiešām parāda, ka uzņēmums veica pats savu AAT novērtējumu, kurā bija norādīta cena no EUR [...] līdz EUR [...], kas atbilda 34. apsvērumā minētā vērtēšanas ziņojuma diapazonam. Kaut arī PDP ieguldījuma iekšējā atdeves likme būtu [...] %, PDP izdevās panākt labākus noteikumus no AAT, tostarp dividendi ar fiksētu 8 % likmi.

| (118) | Tāpēc Komisija secina, ka PDP un Aerodrom Ljubljana lēmumi piedalīties 5. pasākumā nesniedza uzņēmumam Adria pārmērīgas priekšrocības, jo abi ieguldītāji rīkojās kā apdomīgi tirgus dalībnieki un pieņēma lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz ekonomiski racionāliem apsvērumiem. Tāpēc nav vajadzības izvērtēt to, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(118)

Tāpēc Komisija secina, ka PDP un Aerodrom Ljubljana lēmumi piedalīties 5. pasākumā nesniedza uzņēmumam Adria pārmērīgas priekšrocības, jo abi ieguldītāji rīkojās kā apdomīgi tirgus dalībnieki un pieņēma lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz ekonomiski racionāliem apsvērumiem. Tāpēc nav vajadzības izvērtēt to, vai pārējie LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvie nosacījumi ir izpildīti.

7.3.   Secinājumi par atbalsta esību

| (119) | No vienas puses, iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka 1., 2., 3. un 5. pasākums neietvēra valsts atbalstu uzņēmumam Adria. |
| --- | --- |

(119)

No vienas puses, iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka 1., 2., 3. un 5. pasākums neietvēra valsts atbalstu uzņēmumam Adria.

| (120) | No otras puses, kā skaidrots 7.2.3. iedaļā, Komisija uzskata, ka 4. pasākums ietvēra valsts atbalstu, un tāpēc tā izvērtēs šā pasākuma likumīgumu un saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(120)

No otras puses, kā skaidrots 7.2.3. iedaļā, Komisija uzskata, ka 4. pasākums ietvēra valsts atbalstu, un tāpēc tā izvērtēs šā pasākuma likumīgumu un saderību ar iekšējo tirgu.

7.4.   Atbalsta likumīgums – 4. pasākums

| (121) | LESD 108. panta 3. punktā ir norādīts, ka dalībvalsts nedrīkst īstenot atbalsta pasākumu, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu par šā pasākuma atļaušanu. Komisija atzīmē, ka Slovēnija piedalījās kapitāla iepludināšanā 2011. gadā (4. pasākums), iepriekš par to nepaziņojusi Komisijai, lai saņemtu apstiprinājumu. Komisija pauž nožēlu, ka Slovēnija nav ievērojusi nogaidīšanas pienākumu un tādējādi ir pārkāpusi savu pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(121)

LESD 108. panta 3. punktā ir norādīts, ka dalībvalsts nedrīkst īstenot atbalsta pasākumu, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu par šā pasākuma atļaušanu. Komisija atzīmē, ka Slovēnija piedalījās kapitāla iepludināšanā 2011. gadā (4. pasākums), iepriekš par to nepaziņojusi Komisijai, lai saņemtu apstiprinājumu. Komisija pauž nožēlu, ka Slovēnija nav ievērojusi nogaidīšanas pienākumu un tādējādi ir pārkāpusi savu pienākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

7.5.   Atbalsta saderīgums – 4. pasākums

| (122) | Slovēnija uzskata, ka, ja Komisija konstatētu valsts atbalstu 4. pasākuma saistībā, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un jo īpaši pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(122)

Slovēnija uzskata, ka, ja Komisija konstatētu valsts atbalstu 4. pasākuma saistībā, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un jo īpaši pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

| (123) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir norādīts, ka atbalstu var atļaut, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, un gadījumos, kad šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgajām interesēm. Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka 4. pasākuma saderību var izvērtēt tikai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo īpaši saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu noteikumiem. |
| --- | --- |

(123)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir norādīts, ka atbalstu var atļaut, ja tas tiek piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, un gadījumos, kad šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgajām interesēm. Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka 4. pasākuma saderību var izvērtēt tikai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo īpaši saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu noteikumiem.

7.5.1.   Atbilstības kritēriji

| (124) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktu uz pārstrukturēšanas atbalstu var pretendēt tikai uzņēmumi, kas nonākuši grūtībās Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9.–13. punkta nozīmē. Šajā ziņā Komisija jau ir secinājusi, ka 2011. gadā, kad tika apstiprināts 4. pasākums, uzņēmums Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 66. apsvērumu). |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktu uz pārstrukturēšanas atbalstu var pretendēt tikai uzņēmumi, kas nonākuši grūtībās Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9.–13. punkta nozīmē. Šajā ziņā Komisija jau ir secinājusi, ka 2011. gadā, kad tika apstiprināts 4. pasākums, uzņēmums Adria bija grūtībās nonācis uzņēmums (skatīt 66. apsvērumu).

| (125) | Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā ir noteikts, ka jaunizveidots uzņēmums nevar pretendēt uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanu pat tad, ja tā sākotnējais finansiālais stāvoklis ir nedrošs. Uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu uzņēmumu pirmos trīs gadus pēc darbības uzsākšanas attiecīgajā darbības jomā. Uzņēmums Adria ir dibināts 1961. gadā un to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu. Adria arī nepieder uzņēmumu grupai Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(125)

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā ir noteikts, ka jaunizveidots uzņēmums nevar pretendēt uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanu pat tad, ja tā sākotnējais finansiālais stāvoklis ir nedrošs. Uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu uzņēmumu pirmos trīs gadus pēc darbības uzsākšanas attiecīgajā darbības jomā. Uzņēmums Adria ir dibināts 1961. gadā un to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu. Adria arī nepieder uzņēmumu grupai Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punkta izpratnē.

| (126) | Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmums Adria var pretendēt uz atbalstu pārstrukturēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(126)

Tāpēc Komisija secina, ka uzņēmums Adria var pretendēt uz atbalstu pārstrukturēšanas vajadzībām.

7.5.2.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (127) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots Komisijas apstiprināts pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz visiem individuālā atbalsta gadījumiem. Pamatnostādņu 35. punktā ir paskaidrots, ka pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt ar nosacījumu, ka tiks īstenots Komisijas apstiprināts pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz visiem individuālā atbalsta gadījumiem. Pamatnostādņu 35. punktā ir paskaidrots, ka pārstrukturēšanas plānam, kurš īstenojams pēc iespējas īsā laika posmā, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākiem darbības apstākļiem.

| (128) | Saskaņā ar pamatnostādņu 36. punktu plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, un jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un tirgus nākotnes prognozes, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un pamata prognozes. |
| --- | --- |

(128)

Saskaņā ar pamatnostādņu 36. punktu plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, un jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un tirgus nākotnes prognozes, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un pamata prognozes.

| (129) | Plānā jāparedz tāds apgrozījums, kas ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam segt visas tā izmaksas, tostarp, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai peļņai no kapitāla jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 37. punkts). |
| --- | --- |

(129)

Plānā jāparedz tāds apgrozījums, kas ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam segt visas tā izmaksas, tostarp, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai peļņai no kapitāla jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 37. punkts).

| (130) | Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisijai bija šaubas par to, vai pārstrukturēšanas plāns bija pietiekami pārliecinošs, lai atjaunotu uzņēmuma Adria ilgtermiņa dzīvotspēju, jo šķita, ka dažas no tā prognozēm pamatojās uz skaitļos neizteiktiem, nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Turklāt Komisijai nebija pārliecības, vai uzņēmums kļūs dzīvotspējīgs līdz 2013. gada beigām, kā bija norādīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(130)

Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisijai bija šaubas par to, vai pārstrukturēšanas plāns bija pietiekami pārliecinošs, lai atjaunotu uzņēmuma Adria ilgtermiņa dzīvotspēju, jo šķita, ka dažas no tā prognozēm pamatojās uz skaitļos neizteiktiem, nekonkrētiem vai neskaidriem pieņēmumiem. Turklāt Komisijai nebija pārliecības, vai uzņēmums kļūs dzīvotspējīgs līdz 2013. gada beigām, kā bija norādīts sākotnējā pārstrukturēšanas plānā.

| (131) | Formālās izmeklēšanas procedūras gaitā Slovēnija ir iesniegusi vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus. Saskaņā ar atjaunināto plānu uzņēmuma Adria dzīvotspēja atjaunosies 2014. vai 2015. gadā. Tādējādi pārstrukturēšanas maksimālais ilgums būs pieci gadi, kas atbilst iepriekšējiem gadījumiem pasažieru gaisa transporta nozarē (44). Komisija arī atzīmē, ka pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, jo īpaši gaisa transporta nozarē, ir jāpanāk darbības un pakalpojumu darbības stabilizācija, lai ilgtermiņa dzīvotspēja kļūtu par stingru turpmākās izaugsmes pamatu, nevis tikai par īstermiņa pavērsienu, un parasti, lai šādu rezultātu panāktu, ir vajadzīgi vairāki gadi. |
| --- | --- |

(131)

Formālās izmeklēšanas procedūras gaitā Slovēnija ir iesniegusi vairākus pārstrukturēšanas plāna atjauninājumus. Saskaņā ar atjaunināto plānu uzņēmuma Adria dzīvotspēja atjaunosies 2014. vai 2015. gadā. Tādējādi pārstrukturēšanas maksimālais ilgums būs pieci gadi, kas atbilst iepriekšējiem gadījumiem pasažieru gaisa transporta nozarē (44). Komisija arī atzīmē, ka pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, jo īpaši gaisa transporta nozarē, ir jāpanāk darbības un pakalpojumu darbības stabilizācija, lai ilgtermiņa dzīvotspēja kļūtu par stingru turpmākās izaugsmes pamatu, nevis tikai par īstermiņa pavērsienu, un parasti, lai šādu rezultātu panāktu, ir vajadzīgi vairāki gadi.

| (132) | Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērts, ka Adria pārstrukturēšanas procesa galvenais mērķis ir ilgtermiņa dzīvotspēja ar primāro mērķi apstiprināt skaidru stratēģiju un tirgus orientāciju ar vairākiem galvenajiem uzdevumiem – finansiālās stabilitātes paaugstināšanu un zaudējumu novēršanu, sākot no 2013. gada, komplekso izmaksu samazināšanu un skaidra, konkurētspējīga un ilgtspējīga unikāla pārdošanas piedāvājuma panākšanu. Saskaņā ar šo plānu, sasniedzot šos mērķus, uzņēmums [...]. |
| --- | --- |

(132)

Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērts, ka Adria pārstrukturēšanas procesa galvenais mērķis ir ilgtermiņa dzīvotspēja ar primāro mērķi apstiprināt skaidru stratēģiju un tirgus orientāciju ar vairākiem galvenajiem uzdevumiem – finansiālās stabilitātes paaugstināšanu un zaudējumu novēršanu, sākot no 2013. gada, komplekso izmaksu samazināšanu un skaidra, konkurētspējīga un ilgtspējīga unikāla pārdošanas piedāvājuma panākšanu. Saskaņā ar šo plānu, sasniedzot šos mērķus, uzņēmums [...].

| (133) | Pārstrukturēšanas plānā ir aprakstīti arī apstākļi, kuru dēļ uzņēmums Adria bija nonācis grūtībās, ko galvenokārt izraisīja globālā finanšu krīze, uzņēmuma Adria mazais primārais tirgus (Slovēnija un kaimiņos esošās valstis) un gaisa flotes zemā jauda (galvenokārt CRJ200 gaisa kuģi), [...]. |
| --- | --- |

(133)

Pārstrukturēšanas plānā ir aprakstīti arī apstākļi, kuru dēļ uzņēmums Adria bija nonācis grūtībās, ko galvenokārt izraisīja globālā finanšu krīze, uzņēmuma Adria mazais primārais tirgus (Slovēnija un kaimiņos esošās valstis) un gaisa flotes zemā jauda (galvenokārt CRJ200 gaisa kuģi), [...].

| (134) | Turklāt pārstrukturēšanas plānā bija iekļauti labākās un sliktākās notikumu attīstības scenāriji un pamata scenārijs, kā arī analizēti riski, kas varētu ietekmēt uzņēmuma Adria pārstrukturēšanu, piemēram, izmaiņas degvielas cenās, valūtas maiņas kursa izmaiņu radītais risks un potenciālie riski gaisa kuģu flotei. Visos gadījumos gaidāms, ka uzņēmuma Adria dzīvotspēja atjaunosies līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Īstenojoties pamata scenārijam, gaidāms, ka uzņēmuma Adria sasniegtā neto peļņas daļa būs [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā, parāda attiecība pret pašu kapitālu – [...] 2014. gadā un [...] – 2015. gadā un peļņas norma no pašu kapitāla – [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā. Sliktākās notikumu attīstības rezultātā neto peļņas daļa samazinātos līdz [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā, parāda attiecība pret pašu kapitālu palielinātos līdz [...] 2014. gadā un [...] – 2015. gadā, turpretim peļņas norma no pašu kapitāla būtu [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt pārstrukturēšanas plānā bija iekļauti labākās un sliktākās notikumu attīstības scenāriji un pamata scenārijs, kā arī analizēti riski, kas varētu ietekmēt uzņēmuma Adria pārstrukturēšanu, piemēram, izmaiņas degvielas cenās, valūtas maiņas kursa izmaiņu radītais risks un potenciālie riski gaisa kuģu flotei. Visos gadījumos gaidāms, ka uzņēmuma Adria dzīvotspēja atjaunosies līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Īstenojoties pamata scenārijam, gaidāms, ka uzņēmuma Adria sasniegtā neto peļņas daļa būs [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā, parāda attiecība pret pašu kapitālu – [...] 2014. gadā un [...] – 2015. gadā un peļņas norma no pašu kapitāla – [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā. Sliktākās notikumu attīstības rezultātā neto peļņas daļa samazinātos līdz [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā, parāda attiecība pret pašu kapitālu palielinātos līdz [...] 2014. gadā un [...] – 2015. gadā, turpretim peļņas norma no pašu kapitāla būtu [...] % 2014. gadā un [...] % – 2015. gadā.

| (135) | Plānā galvenā uzmanība pievērsta uzņēmuma Adria tīkla pārstrukturēšanai un samazināšanai, jo šis tīkls pārmērīgas flotes kapacitātes, gaisa kuģu apkalpes un cita personāla dēļ radīja zaudējumus. Šim nolūkam pārstrukturēšanas plānā paredzēts ievērojami samazināt maršrutus un lidojumu biežumu, kā arī līdz 2015. gadam ([...]) pāriet uz mazāku un degvielas patēriņa ziņā ekonomiskāku floti, kurā būtu [...] gaisa kuģi, galvenokārt [...]. |
| --- | --- |

(135)

Plānā galvenā uzmanība pievērsta uzņēmuma Adria tīkla pārstrukturēšanai un samazināšanai, jo šis tīkls pārmērīgas flotes kapacitātes, gaisa kuģu apkalpes un cita personāla dēļ radīja zaudējumus. Šim nolūkam pārstrukturēšanas plānā paredzēts ievērojami samazināt maršrutus un lidojumu biežumu, kā arī līdz 2015. gadam ([...]) pāriet uz mazāku un degvielas patēriņa ziņā ekonomiskāku floti, kurā būtu [...] gaisa kuģi, galvenokārt [...].

| (136) | Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts slēgt [...] maršrutus un papildus samazināt lidojumu biežumu. Ievērojami tiktu samazināti arī regulārie maršruti līdz [...] 2015. gadā. Kopumā pārstrukturēšanas perioda laikā uzņēmuma Adria jauda, kas izteikta pieejamos pasažierkilometros (ASK), samazinātos par [11–14] % (45). |
| --- | --- |

(136)

Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts slēgt [...] maršrutus un papildus samazināt lidojumu biežumu. Ievērojami tiktu samazināti arī regulārie maršruti līdz [...] 2015. gadā. Kopumā pārstrukturēšanas perioda laikā uzņēmuma Adria jauda, kas izteikta pieejamos pasažierkilometros (ASK), samazinātos par [11–14] % (45).

| (137) | Plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi izmaksu samazināšanai (piemēram, [...] utt.) un ieņēmumu palielināšanai (piemēram, [...] utt.) ir papildu solis pareizajā virzienā ilgtspējīgākas dzīvotspējas panākšanai. Turklāt papildu pārstrukturēšanas pasākumi (skatīt 31. apsvērumu) paredz ienākumu palielinājumu un izmaksu samazinājumu ar kopējo pozitīvo ietekmi EUR [...] 2014. gadā un EUR [...] – 2015. gadā, šādā veidā stiprinot uzņēmuma Adria dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka ar izmaksu samazināšanas un ienākumu palielināšanas iniciatīvām uzņēmums Adria var 2015. gadā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(137)

Plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi izmaksu samazināšanai (piemēram, [...] utt.) un ieņēmumu palielināšanai (piemēram, [...] utt.) ir papildu solis pareizajā virzienā ilgtspējīgākas dzīvotspējas panākšanai. Turklāt papildu pārstrukturēšanas pasākumi (skatīt 31. apsvērumu) paredz ienākumu palielinājumu un izmaksu samazinājumu ar kopējo pozitīvo ietekmi EUR [...] 2014. gadā un EUR [...] – 2015. gadā, šādā veidā stiprinot uzņēmuma Adria dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka ar izmaksu samazināšanas un ienākumu palielināšanas iniciatīvām uzņēmums Adria var 2015. gadā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (138) | Turklāt Slovēnijas sniegtie pierādījumi liecina, ka uzņēmums Adria pašlaik ir uz pareizā ceļa, lai izpildītu lielāko daļu uzdevumu, kas noteikti pārstrukturēšanas plānā, un tas ir vēl viens rādītājs, kas raksturo plānu kā uzticamu. |
| --- | --- |

(138)

Turklāt Slovēnijas sniegtie pierādījumi liecina, ka uzņēmums Adria pašlaik ir uz pareizā ceļa, lai izpildītu lielāko daļu uzdevumu, kas noteikti pārstrukturēšanas plānā, un tas ir vēl viens rādītājs, kas raksturo plānu kā uzticamu.

| (139) | Attiecībā uz dzīvotspējas atgūšanu Komisija, pamatojoties uz Slovēnijas iesniegtā pārstrukturēšanas plāna atjauninājumiem, secina, ka dažādo pārstrukturēšanas pasākumu ietekme ir pienācīgi izteikta skaitļos un dzīvotspēja atbilstīgā līmenī paredzēta visos notikumu attīstības scenārijos visam pārstrukturēšanas periodam līdz 2014. un 2015. gadam. Tāpēc, ņemot vērā uzsāktos nozīmīgos pārstrukturēšanas pasākumus un līdz šim sasniegto progresu, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns ļaus uzņēmumam Adria atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz dzīvotspējas atgūšanu Komisija, pamatojoties uz Slovēnijas iesniegtā pārstrukturēšanas plāna atjauninājumiem, secina, ka dažādo pārstrukturēšanas pasākumu ietekme ir pienācīgi izteikta skaitļos un dzīvotspēja atbilstīgā līmenī paredzēta visos notikumu attīstības scenārijos visam pārstrukturēšanas periodam līdz 2014. un 2015. gadam. Tāpēc, ņemot vērā uzsāktos nozīmīgos pārstrukturēšanas pasākumus un līdz šim sasniegto progresu, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns ļaus uzņēmumam Adria atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju saprātīgā termiņā.

7.5.3.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem (kompensācijas pasākumi)

| (140) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktu kompensācijas pasākumi jāveic, lai pēc iespējas tiktu samazināta negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem. Šie pasākumi var aptvert līdzekļu nodalīšanu, jaudas vai tirgus daļas samazināšanu un piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts). |
| --- | --- |

(140)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktu kompensācijas pasākumi jāveic, lai pēc iespējas tiktu samazināta negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem. Šie pasākumi var aptvert līdzekļu nodalīšanu, jaudas vai tirgus daļas samazināšanu un piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts).

| (141) | Šajā ziņā zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts). |
| --- | --- |

(141)

Šajā ziņā zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts).

| (142) | Slovēnija ierosina šādus kompensācijas pasākumus uzņēmumam Adria: a) [...] regulāros maršrutus, b) atteikšanos no laika nišām vairākās lidostās, tostarp koordinētajās lidostās, c) gaisa kuģu flotes samazināšanu un d) AAT pārdošanu. |
| --- | --- |

(142)

Slovēnija ierosina šādus kompensācijas pasākumus uzņēmumam Adria: a) [...] regulāros maršrutus, b) atteikšanos no laika nišām vairākās lidostās, tostarp koordinētajās lidostās, c) gaisa kuģu flotes samazināšanu un d) AAT pārdošanu.

| (143) | Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, kas parāda, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu atceltie maršruti bija ienesīgi, pamatojoties uz pozitīvo C1 segumu, kas atbilst Komisijas praksei iepriekšējos gadījumos (46). Tik tiešām, C1 segumā ņem vērā lidojuma, pasažieru un distribūcijas izmaksas (t. i., mainīgās izmaksas), ko var attiecināt uz katru atsevišķo maršrutu. Tāpēc visi maršruti, kuriem ir pozitīvs C1 segums, rada pietiekami lielus ieņēmumus, kas ne vien sedz ar maršrutu saistītās mainīgās izmaksas, bet palīdz segt arī uzņēmuma nemainīgās izmaksas. Komisija uzskata, ka C1 segums šķiet atbilstīgs lielums izvērtēšanai, vai konkrētais maršruts vairo aviokompānijas ienesīgumu. |
| --- | --- |

(143)

Slovēnija ir sniegusi pierādījumus, kas parāda, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu atceltie maršruti bija ienesīgi, pamatojoties uz pozitīvo C1 segumu, kas atbilst Komisijas praksei iepriekšējos gadījumos (46). Tik tiešām, C1 segumā ņem vērā lidojuma, pasažieru un distribūcijas izmaksas (t. i., mainīgās izmaksas), ko var attiecināt uz katru atsevišķo maršrutu. Tāpēc visi maršruti, kuriem ir pozitīvs C1 segums, rada pietiekami lielus ieņēmumus, kas ne vien sedz ar maršrutu saistītās mainīgās izmaksas, bet palīdz segt arī uzņēmuma nemainīgās izmaksas. Komisija uzskata, ka C1 segums šķiet atbilstīgs lielums izvērtēšanai, vai konkrētais maršruts vairo aviokompānijas ienesīgumu.

| (144) | Attiecībā uz jaudu pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka 2011. gadā uzņēmuma kopējā jauda bija [...] pasažierkilometri, turpretim pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā uzņēmuma Adria sagaidāmā jauda varētu būt aptuveni [...] pasažierkilometri, t. i., aptuveni par [11–14] % mazāka. Izslēdzot maršrutus ar negatīvu C1 segumu, šis skaitlis samazinās līdz [6–8] %. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz jaudu pārstrukturēšanas plānā ir noteikts, ka 2011. gadā uzņēmuma kopējā jauda bija [...] pasažierkilometri, turpretim pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā uzņēmuma Adria sagaidāmā jauda varētu būt aptuveni [...] pasažierkilometri, t. i., aptuveni par [11–14] % mazāka. Izslēdzot maršrutus ar negatīvu C1 segumu, šis skaitlis samazinās līdz [6–8] %.

| (145) | Komisija turklāt atzīmē, ka maršrutu tīkla izmaiņu rezultātā Adria ir atbrīvojusi laika nišas vairākās lidostās, no kurām dažas lidostas, piemēram, Dublina un Kopenhāgena, ir koordinētas (47). Šīs laika nišas ļauj konkurējošām aviosabiedrībām darboties konkrētos maršrutos un palielināt jaudu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija turklāt atzīmē, ka maršrutu tīkla izmaiņu rezultātā Adria ir atbrīvojusi laika nišas vairākās lidostās, no kurām dažas lidostas, piemēram, Dublina un Kopenhāgena, ir koordinētas (47). Šīs laika nišas ļauj konkurējošām aviosabiedrībām darboties konkrētos maršrutos un palielināt jaudu.

| (146) | Visbeidzot, attiecībā uz flotes samazināšanu Komisija atzīmē, ka uzņēmums Adria ir samazinājis savu floti no [...] gaisa kuģiem 2011. gadā līdz [...] gaisa kuģiem, un šim skaitam saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu vajadzētu palikt nemainīgam līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2015. gadā. Komisija uzskata, ka AAT pārdošanu var uzskatīt par kompensācijas pasākumu, jo īpaši paturot prātā 118. apsvēruma secinājumu, ka tas neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(146)

Visbeidzot, attiecībā uz flotes samazināšanu Komisija atzīmē, ka uzņēmums Adria ir samazinājis savu floti no [...] gaisa kuģiem 2011. gadā līdz [...] gaisa kuģiem, un šim skaitam saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu vajadzētu palikt nemainīgam līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2015. gadā. Komisija uzskata, ka AAT pārdošanu var uzskatīt par kompensācijas pasākumu, jo īpaši paturot prātā 118. apsvēruma secinājumu, ka tas neietver valsts atbalstu.

| (147) | Novērtējot to, vai kompensācijas pasākumi ir piemēroti, Komisija ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai pārliecinātos, ka neviens šāds pasākums neizraisa tirgus struktūras pasliktināšanos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts). Kompensācijas pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un jo īpaši uzņēmuma lielumam un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Samazinājuma daudzums jānosaka katrā gadījumā atsevišķi (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts). |
| --- | --- |

(147)

Novērtējot to, vai kompensācijas pasākumi ir piemēroti, Komisija ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai pārliecinātos, ka neviens šāds pasākums neizraisa tirgus struktūras pasliktināšanos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts). Kompensācijas pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei un jo īpaši uzņēmuma lielumam un relatīvajai ietekmei attiecīgajā tirgū vai tirgos. Samazinājuma daudzums jānosaka katrā gadījumā atsevišķi (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts).

| (148) | Komisija vispirms atzīmē, ka uzņēmuma Adria tirgus daļa ir tikai 0,15 % (1,17 miljoni pasažieru 2011. gadā) no Savienības gaisa transporta nozares kopējās ražošanas jaudas un rezultatīvā rādītāja (pasažieru skaita ziņā). Mazam pārvadāšanas uzņēmumam, kāds ir Adria, vēl lielāka flotes un jaudas samazināšana varētu radīt negatīvu ietekmi uz dzīvotspēju, nepaverot konkurentiem būtiskas tirgus iespējas. |
| --- | --- |

(148)

Komisija vispirms atzīmē, ka uzņēmuma Adria tirgus daļa ir tikai 0,15 % (1,17 miljoni pasažieru 2011. gadā) no Savienības gaisa transporta nozares kopējās ražošanas jaudas un rezultatīvā rādītāja (pasažieru skaita ziņā). Mazam pārvadāšanas uzņēmumam, kāds ir Adria, vēl lielāka flotes un jaudas samazināšana varētu radīt negatīvu ietekmi uz dzīvotspēju, nepaverot konkurentiem būtiskas tirgus iespējas.

| (149) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumu vissvarīgāko daļu, proti, jaudas samazināšanu, Komisija uzskata, ka ienesīgo maršrutu samazināšana aptuveni par [6–8] % laikā no 2011. līdz 2015. gadam ir pietiekama, jo īpaši, salīdzinot ar citu aviokompāniju pārstrukturēšanas gadījumiem (48). Šis jaudas samazinājums ienesīgajos maršrutos ir lielāks nekā Air Malta gadījumā. Turklāt kopējais jaudas samazinājums par [11–14] % ir līdzīgs 15 % samazinājumam, kas tika atzīts par pieņemamu Austrian Airlines gadījumā (49). |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumu vissvarīgāko daļu, proti, jaudas samazināšanu, Komisija uzskata, ka ienesīgo maršrutu samazināšana aptuveni par [6–8] % laikā no 2011. līdz 2015. gadam ir pietiekama, jo īpaši, salīdzinot ar citu aviokompāniju pārstrukturēšanas gadījumiem (48). Šis jaudas samazinājums ienesīgajos maršrutos ir lielāks nekā Air Malta gadījumā. Turklāt kopējais jaudas samazinājums par [11–14] % ir līdzīgs 15 % samazinājumam, kas tika atzīts par pieņemamu Austrian Airlines gadījumā (49).

| (150) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Slovēnija ir atbalstāms apgabals reģionālā ieguldījuma atbalsta nozīmē saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu (50). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu “atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi [atbalstāmajos reģionos] var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu. Ja to pamato reģionālās attīstības vajadzības, tajos gadījumos, kur jaudas vai tirgus daļas samazinājums šķiet vispiemērotākais pasākums, lai novērstu pārmērīgu konkurences kropļošanu, vajadzīgais samazinājums atbalstāmajos reģionos ir mazāks nekā citos reģionos”. |
| --- | --- |

(150)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Slovēnija ir atbalstāms apgabals reģionālā ieguldījuma atbalsta nozīmē saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu (50). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu “atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi [atbalstāmajos reģionos] var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu. Ja to pamato reģionālās attīstības vajadzības, tajos gadījumos, kur jaudas vai tirgus daļas samazinājums šķiet vispiemērotākais pasākums, lai novērstu pārmērīgu konkurences kropļošanu, vajadzīgais samazinājums atbalstāmajos reģionos ir mazāks nekā citos reģionos”.

| (151) | Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Slovēnijas piedāvātie kompensācijas pasākumi ir pietiekami un proporcionāli saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, ko rada uzņēmumam Adria piešķirtais pārstrukturēšanas atbalsts, būtu pēc iespējas mazāka. |
| --- | --- |

(151)

Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Slovēnijas piedāvātie kompensācijas pasākumi ir pietiekami un proporcionāli saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, ko rada uzņēmumam Adria piešķirtais pārstrukturēšanas atbalsts, būtu pēc iespējas mazāka.

7.5.4.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts (pašu ieguldījums)

| (152) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktu, lai ierobežotu atbalstu līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, atbalsta saņēmējiem jānodrošina ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem. Tas var iekļaut tādu aktīvu pārdošanu, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai ārēju finansējumu, pamatojoties uz tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(152)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktu, lai ierobežotu atbalstu līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, atbalsta saņēmējiem jānodrošina ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem. Tas var iekļaut tādu aktīvu pārdošanu, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai ārēju finansējumu, pamatojoties uz tirgus nosacījumiem.

| (153) | Šim pašu ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē sagaidāmos ienākumus, piemēram, naudas plūsmu (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Pašu ieguldījums pēc savas būtības nedrīkst iekļaut jebkādu papildu atbalstu no valsts. Komisija parasti uzskata, ka lielu uzņēmumu gadījumā atbilstīgs pašu ieguldījums ir vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Tomēr ārkārtas un īpašu grūtību gadījumos Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punkts). |
| --- | --- |

(153)

Šim pašu ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē sagaidāmos ienākumus, piemēram, naudas plūsmu (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Pašu ieguldījums pēc savas būtības nedrīkst iekļaut jebkādu papildu atbalstu no valsts. Komisija parasti uzskata, ka lielu uzņēmumu gadījumā atbilstīgs pašu ieguldījums ir vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Tomēr ārkārtas un īpašu grūtību gadījumos Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punkts).

| (154) | Ņemot vērā pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, proti, EUR [...], uzņēmuma Adria ierosinātais pašu ieguldījums ir EUR [...], t. i., aptuveni [50–54] % no pārstrukturēšanas kopējām izmaksām. No pārstrukturēšanas plāna izriet šāds pašu ieguldījuma sadalījums:






  a) | [...]. |
| --- | --- | --- |

(154)

Ņemot vērā pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, proti, EUR [...], uzņēmuma Adria ierosinātais pašu ieguldījums ir EUR [...], t. i., aptuveni [50–54] % no pārstrukturēšanas kopējām izmaksām. No pārstrukturēšanas plāna izriet šāds pašu ieguldījuma sadalījums:

a)

[...].

| b) | AAT pārdošana (t. i., EUR 14,7 miljoni); |
| --- | --- |

b)

AAT pārdošana (t. i., EUR 14,7 miljoni);

| c) | parādu pārvēršana akciju kapitālā, ko saskaņā ar 4. pasākumu veica bankas (EUR 19,7 miljoni). |
| --- | --- |

c)

parādu pārvēršana akciju kapitālā, ko saskaņā ar 4. pasākumu veica bankas (EUR 19,7 miljoni).

| (155) | Komisija uzskata, ka 154. apsvēruma a) punktā minētie pasākumi ir pieņemami un tos var pamatot kā pašu ieguldījumu. Lielākā daļa aktīvu ir faktiski pārdoti, un tāpēc ieņēmumus no pārdošanas var nepārprotami uzskatīt par pašu ieguldījumu. Turklāt Slovēnija ir sniegusi pierādījumus par to, ka pārējie aktīvi pašlaik ir pārdošanas procesā un to vērtība ir noteikta atbilstoši ārējiem vērtējumiem, tostarp AVAC vērtējumam par gaisa kuģiem (skatīt 97. apsvērumu). |
| --- | --- |

(155)

Komisija uzskata, ka 154. apsvēruma a) punktā minētie pasākumi ir pieņemami un tos var pamatot kā pašu ieguldījumu. Lielākā daļa aktīvu ir faktiski pārdoti, un tāpēc ieņēmumus no pārdošanas var nepārprotami uzskatīt par pašu ieguldījumu. Turklāt Slovēnija ir sniegusi pierādījumus par to, ka pārējie aktīvi pašlaik ir pārdošanas procesā un to vērtība ir noteikta atbilstoši ārējiem vērtējumiem, tostarp AVAC vērtējumam par gaisa kuģiem (skatīt 97. apsvērumu).

| (156) | Attiecībā uz 154. apsvēruma b) punktu, tā kā Komisija 118. apsvērumā ir secinājusi, ka 5. pasākums neietver valsts atbalstu, būtu pamatoti uzskatīt, ka ieņēmumi no AAT pārdošanas ir pašu ieguldījuma daļa. |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz 154. apsvēruma b) punktu, tā kā Komisija 118. apsvērumā ir secinājusi, ka 5. pasākums neietver valsts atbalstu, būtu pamatoti uzskatīt, ka ieņēmumi no AAT pārdošanas ir pašu ieguldījuma daļa.

| (157) | Visbeidzot, attiecībā uz 154. apsvēruma c) punktā minēto parāda pārvēršanu akciju kapitālā Slovēnija uzskata, ka visa parāda pārvēršana akciju kapitālā, ko saskaņā ar 4. pasākumu veica bankas, uzskatāma par pašu ieguldījumu. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka nenodrošināta parāda konvertēšana parastos apstākļos neparāda, ka tirgū ir pārliecība par uzņēmumu, jo nenodrošinātie kreditori neuzņemas jaunus riskus, kas saistīti ar pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Tomēr uzņēmuma Adria gadījumā Slovēnija ir parādījusi, ka liela daļa akciju kapitālā pārvērsto parādu bija pilnībā nodrošināta, t. i., EUR [10–20] miljoni no kopējās summas EUR 19,7 miljoni (skatīt 97. apsvērumu). Tātad, ja uzņēmums Adria tiktu likvidēts, bankas varētu atgūt pilnībā nodrošināto summu. No tā izriet, ka bankas atteicās no pilnībā nodrošināta prasījuma, kuru tās būtu varējušas pilnībā atgūt, un aizstāja to ar uzņēmuma Adria akciju kapitālu par tādu pašu vērtību. Tādējādi bankas, pārvēršot parādu akciju kapitālā, uzņēmās jaunu risku vismaz par EUR [10–20] miljoniem, jo tām nebija droši zināms, ka to ieguldījums uzņēmumā Adria būs ienesīgs. |
| --- | --- |

(157)

Visbeidzot, attiecībā uz 154. apsvēruma c) punktā minēto parāda pārvēršanu akciju kapitālā Slovēnija uzskata, ka visa parāda pārvēršana akciju kapitālā, ko saskaņā ar 4. pasākumu veica bankas, uzskatāma par pašu ieguldījumu. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka nenodrošināta parāda konvertēšana parastos apstākļos neparāda, ka tirgū ir pārliecība par uzņēmumu, jo nenodrošinātie kreditori neuzņemas jaunus riskus, kas saistīti ar pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Tomēr uzņēmuma Adria gadījumā Slovēnija ir parādījusi, ka liela daļa akciju kapitālā pārvērsto parādu bija pilnībā nodrošināta, t. i., EUR [10–20] miljoni no kopējās summas EUR 19,7 miljoni (skatīt 97. apsvērumu). Tātad, ja uzņēmums Adria tiktu likvidēts, bankas varētu atgūt pilnībā nodrošināto summu. No tā izriet, ka bankas atteicās no pilnībā nodrošināta prasījuma, kuru tās būtu varējušas pilnībā atgūt, un aizstāja to ar uzņēmuma Adria akciju kapitālu par tādu pašu vērtību. Tādējādi bankas, pārvēršot parādu akciju kapitālā, uzņēmās jaunu risku vismaz par EUR [10–20] miljoniem, jo tām nebija droši zināms, ka to ieguldījums uzņēmumā Adria būs ienesīgs.

| (158) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pilnībā nodrošināto aizdevumu, t. i., EUR [10–20] miljonu, pārvēršanu akciju kapitālā var uzskatīt par pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka pilnībā nodrošināto aizdevumu, t. i., EUR [10–20] miljonu, pārvēršanu akciju kapitālā var uzskatīt par pašu ieguldījumu.

| (159) | Ņemot to vērā, uzņēmuma Adria pašu ieguldījuma līmenis būtu EUR [...] jeb [46–48] % no pārstrukturēšanas izmaksām. Tāda liela uzņēmuma kā Adria ieguldījumam parastos apstākļos būtu jābūt 50 %. Tomēr saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu Komisija var mazāk stingri vērtēt pašu ieguldījuma apjomu atbalstāmajos reģionos, kā tas bija Slovēnijas gadījumā laikā, kad pasākumi tika veikti (skatīt 150. apsvērumu). Iepriekšējos gadījumos, piemēram, Air Malta gadījumā, Komisija ir piekritusi pašu ieguldījumam aptuveni 45 % apmērā. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot to vērā, uzņēmuma Adria pašu ieguldījuma līmenis būtu EUR [...] jeb [46–48] % no pārstrukturēšanas izmaksām. Tāda liela uzņēmuma kā Adria ieguldījumam parastos apstākļos būtu jābūt 50 %. Tomēr saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu Komisija var mazāk stingri vērtēt pašu ieguldījuma apjomu atbalstāmajos reģionos, kā tas bija Slovēnijas gadījumā laikā, kad pasākumi tika veikti (skatīt 150. apsvērumu). Iepriekšējos gadījumos, piemēram, Air Malta gadījumā, Komisija ir piekritusi pašu ieguldījumam aptuveni 45 % apmērā.

| (160) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

(160)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta prasības ir izpildītas.

7.5.5.   Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

| (161) | Visbeidzot, sniedzot atbalstu, jāievēro Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. punkts, kurā noteikts, ka uzņēmums, kas pēdējo desmit gadu laikā jau saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, vairs nevar pretendēt uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”). |
| --- | --- |

(161)

Visbeidzot, sniedzot atbalstu, jāievēro Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. punkts, kurā noteikts, ka uzņēmums, kas pēdējo desmit gadu laikā jau saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, vairs nevar pretendēt uz glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”).

| (162) | Tā kā 1., 2., 3. un 5. pasākums neietvēra valsts atbalstu un, pēc visa spriežot, uzņēmums Adria pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija secina, ka attiecībā uz 4. pasākumu princips “vienreiz un pēdējoreiz” ir ievērots. |
| --- | --- |

(162)

Tā kā 1., 2., 3. un 5. pasākums neietvēra valsts atbalstu un, pēc visa spriežot, uzņēmums Adria pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija secina, ka attiecībā uz 4. pasākumu princips “vienreiz un pēdējoreiz” ir ievērots.

7.6.   Secinājumi par 4. pasākumu

| (163) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 2011. gadā Slovēnija nelikumīgi iepludināja kapitālu uzņēmumā Adria, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka pasākums un pārstrukturēšanas plāns atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Tāpēc Komisija uzskata atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(163)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 2011. gadā Slovēnija nelikumīgi iepludināja kapitālu uzņēmumā Adria, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka pasākums un pārstrukturēšanas plāns atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Tāpēc Komisija uzskata atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Uzņēmuma Adria Airways d.d. kapitāla palielināšana 2007., 2009. un 2010. gadā, ko Slovēnijas Republika ir īstenojusi Adria Airways d.d. labā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

PDP un Aerodrom Ljubljana d.d. veiktā uzņēmuma Adria Airways Tehnika d.d. iegāde 2010. un 2011. gadā nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Kapitāla iepludināšana EUR 50 miljonu apmērā, ko uzņēmuma Adria Airways d.d. labā Slovēnijas Republika īstenoja 2011. gadā, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

Šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Valsts atbalsts – Slovēnija – Valsts atbalsts SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) – Iespējamais atbalsts Adria Airways – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 69, 8.3.2013., 53. lpp.).

1

Adria Airways

(2)  PDP ir pārvaldītājsabiedrība, kas dibināta 2009. gada maijā. Tā pilnībā pieder trim 100 % valstij piederošiem nodibinājumiem – Kapitalska družba d.d. (turpmāk “KAD”), Slovenska Odskodninska družba d.d. (turpmāk “SOD”) un Družba za svetovanje in upravljanje d.o.o. (turpmāk “DSU”).

2

PDP

Kapitalska družba d.d.

KAD

Slovenska Odskodninska družba d.d.

SOD

Družba za svetovanje in upravljanje d.o.o.

DSU

(3)  Salīdzināt ar 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Aerodrom Ljubljana d.d. gada pārskats par 2013. gadu ir pieejams vietnē http://www.lju-airport.si/pripone/1966/Letno%20porocilo%20AL%202013%20ang.pdf.

4

Aerodrom Ljubljana d.d.

(5)  Ibid.

5

Ibid

(6)  Skatīt http://www.dutb.eu/en/about-us. No 2010. gada 31. decembra Slovēnijai (tieši vai pastarpināti) piederēja 48,8 % NLB. Tomēr pēc NLB rekapitalizācijas uzņēmuma glābšanai, ko Komisija apstiprināja 2011. gada 7. marta lēmumā (SA.32261), Slovēnijas īpašumā (tieši vai netieši) nonāca aptuveni 55,7 % no NLB kapitāla.

6

NLB

NLB

NLB

(7)  Skatīt http://www.sdh.si/sl-si/Novica/294.

7

(8)  NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. uzņēmuma NFD Holding meitasuzņēmums, kas 48,5 % apmērā pieder šim uzņēmumam (skatīt turpmāko zemsvītras piezīmi). Pārējie īpašnieki, šķiet, ir galvenokārt privāti uzņēmumi – skatīt gada pārskatus (tikai slovēņu valodā) vietnē http://www.nfd.si/dokumenti?lang=en.

8

NFD 1 delniški investicijski sklad d.d

NFD Holding

(9)  NFD Holding d.d. ir publiska akciju sabiedrība, kuras galvenais darbības veids ir finanšu ieguldījumu pārvaldība. Pēc visa spriežot, tas ir privāts uzņēmums – skatīt gada pārskatus (tikai slovēņu valodā) vietnē http://www.nfdholding.si/dokumenti.php.

9

NFD Holding d.d.

(10)  Infond d.o.o. ir Slovēnijas ieguldījumu fondu pārvaldības uzņēmums. Tajā 72 % pieder Nova KBM – bankai, kura attiecīgajā laikā 42,3 % apmērā piederēja Slovēnijai, 4,8 % apmērā – uzņēmumam KAD un 4,8 % apmērā – SOD. Skatīt http://www.nkbm.si/financial-reports-and-documents.

10

Infond d.o.o.

Nova KBM

KAD

SOD

(11)  Komercnoslēpums.

11

(12)  Slovēnijas valstij piederošais nodibinājums.

12

(13)  Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet, ka kādā brīdī pirms 2007. gada kapitāla palielināšanas NLB kļuva par NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. un NFD Holding d.d. kapitāldaļu īpašnieku.

13

NLB

NFD 1 delniški investicijski sklad d.d.

NFD Holding d.d.

(14)  Lieta C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine), Recueil 2002, I-4397. lpp.

14

Stardust Marine

Recueil

(15)  Skatīt lietas T-358/94 Compagnie nationale Air France pret Komisiju, Recueil 1996, II-2109. lpp., 148. un 149. punkts un T-296/97 Alitalia – Linee aeree italiane SpA pret Komisiju, Recueil 2000, II-3871. lpp., 81. punkts.

15

Compagnie nationale Air France

Recueil

Alitalia

Linee aeree italiane SpA

Recueil

(16)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

16

(17)  Skatīt šajā nozīmē EBTA Tiesas spriedumu apvienotajās lietās E-10/11 un E-11/11 Hurtigruten ASA, Norvēģija pret EBTA Uzraudzības iestādi, spriedums vēl nav publicēts, 228. un 234.–240. punkts.

17

Hurtigruten ASA

(18)  Komisijas 2012. gada 27. jūnija Lēmums 2012/661/ES par valsts atbalstu Nr. SA.33015 (2012/C), ko Malta plāno īstenot Air Malta plc. labā (OV L 301, 30.10.2012., 29. lpp.).

18

Air Malta plc.

(19)  Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmums 2013/151/ES par valsts atbalstu SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ko Čehija īstenojusi České aerolinie, a.s. labā (ČSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns) (OV L 92, 3.4.2013., 16. lpp.).

19

České aerolinie, a.s.

ČSA

Czech Airlines

(20)  AVAC ziņojums ir gaisa kuģu vērtības analīzes uzņēmuma (Aircraft Value Analysis Company) periodiski izdots ziņojums, kurā noteiktas visu zīmolu un modeļu gaisa kuģu vērtības.

20

AVAC

Aircraft Value Analysis Company

(21)  Ryanair atsaucās uz lietu C-405/11 P, Buczek Automotive, kurā spriedums vēl nav publicēts, 55.–57. punkts.

21

Ryanair

Buczek Automotive

(22)  EBT.

22

EBT

(23)  2011. gada decembra dati.

23

2011. gada decembra dati

(24)  Skatīt uzņēmuma Adria finanšu pārskatu par 2011. gadu, kas pieejams vietnē http://www.adria.si/assets/Uploads/Annual-Report-2011-part-two-Financial-Report.pdf.

24

Adria

(25)  Skatīt uzņēmuma Adria finanšu pārskatu par 2012. gadu, kas pieejams vietnē https://www.adria.si/assets/Letna-porocila/SLO/AA-Letno-porocilo-2012-V1.pdf.

25

Adria

(26)  Skatīt, piemēram, http://atwonline.com/finance-amp-data/adria-airways-narrows-net-loss-2013.

26

(27)  Komisijas lēmums lietā C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OV L 238, 5.9.2008., 27. lpp.).

27

Arbel Fauvet Rail

(28)  Apvienotās lietas T-102/07 Freistaat Sachsen pret Komisiju un T-120/07 MB Immobilien un MB System pret Komisiju, Krājums 2010, II-585. lpp., 95.–106. punkts.

28

Freistaat Sachsen

MB Immobilien

MB System

(29)  Skatīt http://www.rtvslo.si/gospodarstvo/adria-airways-v-prostovoljno-poravnavo/246290 (slovēņu valodā) vai http://www.bloomberg.com/news/2010-12-15/slovenia-s-adria-airways-may-file-for-bankruptcy-tvs-reports.html (angļu valodā).

29

(30)  Sagaidāmā brīvās naudas plūsma ir pāri palikušie naudas līdzekļi pēc visu uzņēmuma izdevumu nomaksas, t. i., nauda, kas paliek uzņēmuma akcionāru rīcībā.

30

(31)  Pirms kapitāla iepludināšanas 2007. un 2009. gadā KAD piederēja attiecīgi 55 % un 77,3 % uzņēmumā Adria (skatīt 1. un 2. tabulu).

31

KAD

Adria

(32)  Lieta T-296/97 Alitalia – Linee aeree italiane SpA pret Komisiju, Recueil 2000, II-3871. lpp., 81. punkts.

32

Alitalia

Linee aeree italiane SpA

Recueil

(33)  Lieta T-358/94 Air France pret Komisiju, Recueil 1996, II-2109. lpp., 148. un 149. punkts.

33

Air France

Recueil

(34)  Pēc visa spriežot, AUKN vairs nepastāv un to ir aizstājis SOD.

34

AUKN

SOD

(35)  Skatīt AUKN gada pārskatu par 2011. gadu, kas pieejams vietnē http://www.so-druzba.si/doc/ENG-News/Archive/Annual_report_2011.pdf.

35

AUKN

(36)  Pieejams vietnē http://www.nekdanji-pv.gov.si/2008-2012/nc/en/press_centre/news/article/252/5487/.

36

(37)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmums 2014/273/ES par Elan d.o.o. atbalsta pasākumiem SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10), ko īstenojusi Slovēnija (OV L 144, 15.5.2014., 1. lpp.).

38

Elan d.o.o.

(39)  Skatīt Slovēnijas kādreizējā finanšu ministra (Dr. Franc Križanič) runu, viņam atstājot amatu 2011. gada 28. oktobrī; runa augšupielādēta Slovēnijas Finanšu ministrijas tīmekļa vietnē http://www.mf.gov.si/si/medijsko_sredisce/novica/article/3/1054/8a67f745b4/ (slovēņu valodā).

39

Dr. Franc Križanič

(40)  Papildus tam 2,53 % no NLB atradās Zavarovalnica Triglav d.d. īpašumā, kas savukārt 62,54 % apmērā piederēja valstij ar KAD, SOD un SPIZ starpniecību.

40

NLB

Zavarovalnica Triglav d.d.

KAD

SOD

SPIZ

(41)  Skatīt Komisijas 2004. gada 2. augusta Lēmumu 2006/621/EK par valsts finansiālo atbalstu, ko piešķīrusi Francija par labu France Télécom (lieta C13a/2003) (OV L 257, 20.9.2006., 11. lpp.), 227. apsvērums, un ģenerāladvokāta A. Geelhoed secinājumus apvienotajās lietās C-328/99 un C-399/00 Itālija pret Komisiju un SIM 2 Multimedia SpA pret Komisiju (Seleco), Recueil 2003, I-4035. lpp., 53. punkts: “Tāpēc var pieņemt, ka šie privātie ieguldītāji bija gatavi [nodrošināt saņēmējam kapitālu] tikai pēc tam, kad valdība bija pieņēmusi jaunus atbalsta pasākumus. Nav būtiski, cik lielā mērā privātie ieguldītāji bija gatavi piedalīties, drīzāk svarīgi ir tas, ko būtu darījuši privātie ieguldītāji, ja [...] [valsts struktūras] nebūtu gatavas iepludināt jaunu kapitālu.”

41

France Télécom

A. Geelhoed

SIM 2 Multimedia SpA

Seleco

Recueil

(42)  Apvienotās lietas T-126/96 un C-127/96, BFM un EFIM pret Komisiju, Recueil, II-3437. lpp., 82.–86. punkts.

42

BFM

EFIM

Recueil

(43)  Skatīt Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta Eiropas ekonomisko prognozi – 2010. gada rudens, Slovēnija, dokuments pieejams vietnē http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2010_autumn/si_en.pdf.

43

(44)  Skatīt lēmumu lietā SA.30908 – ČSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns, 107. apsvērums, un lēmumu lietā SA.33015 – Air Malta plc., 93. apsvērums. Skatīt arī Komisijas 2009. gada 28. augusta Lēmumu 2010/137/EK – Valsts atbalsts C 6/09 (ex N 663/08) – Austrija Austrian Airlines – Pārstrukturēšanas plāns (OV L 59, 9.3.2010., 1. lpp.), 296. apsvērums, un Komisijas 2012. gada 21. marta Lēmumu 2012/542/ES par pasākumu SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group (OV L 279, 12.10.2012., 40. lpp.), 217. apsvērums.

44

ČSA

Czech Airlines

Air Malta plc.

Austrian Airlines

Royal Mail Group

(45)  ASK nozīmē “pieejamie pasažierkilometri” (pārvadāto pasažieru vietu skaits, kas reizināts ar nolidoto kilometru skaitu). ASK ir vissvarīgākais aviokompānijas jaudas rādītājs, ko izmanto gaisa transporta nozarē un ko Komisija pati ir izmantojusi iepriekšējos pārstrukturēšanas gadījumos gaisa transporta nozarē.

45

ASK

ASK

(46)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi.

46

(47)  Koordinētas lidostas ir lidostas, kurās laika nišas piešķir koordinators, saskaņā ar Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.).

47

(48)  Air Malta gadījumā jaudas samazinājums ienesīgajos maršrutos bija 5 %, turpretim lēmumā par Čehijas aviokompānijām Komisija atzina par pieņemamu [10–11] % samazinājumu.

48

Air Malta

(49)  Lēmums lietā C-6/09 – Austrian Airlines.

49

Austrian Airlines

(50)  Skatīt Komisijas 2006. gada 13. septembra lēmumu valsts atbalsta lietā N 434/2006 – Slovēnija – Reģionālā atbalsta karte 2007.–2013. gadam.

50

---

| 24.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/495

(2015. gada 20. marts),

ar ko izveido to novērojamo vielu sarakstu, kam veiks Savienības mēroga monitoringu ūdens resursu politikas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1756)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (1), un jo īpaši tās 8.b panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkts paredz novērojamo vielu saraksta izveidi, kurā pirmajā posmā iekļauj maksimāli 10 vielu vai vielu grupu, par kurām Savienības mērogā jāvāc monitoringa dati turpmākai vielu prioritizēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2) 16. panta 2. punktu. Sarakstā jānorāda monitoringa matricas un iespējamās analīzes metodes, kas nerada pārmērīgas izmaksas. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkts paredz novērojamo vielu saraksta izveidi, kurā pirmajā posmā iekļauj maksimāli 10 vielu vai vielu grupu, par kurām Savienības mērogā jāvāc monitoringa dati turpmākai vielu prioritizēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2) 16. panta 2. punktu. Sarakstā jānorāda monitoringa matricas un iespējamās analīzes metodes, kas nerada pārmērīgas izmaksas.

| (2) | Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā cita starpā ir izklāstīti novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringa, monitoringa rezultātu ziņošanas dalībvalstīm un saraksta atjaunināšanas nosacījumi un kārtība. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā cita starpā ir izklāstīti novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringa, monitoringa rezultātu ziņošanas dalībvalstīm un saraksta atjaunināšanas nosacījumi un kārtība.

| (3) | Sarakstā iekļaujamās vielas būtu jāatlasa no tām vielām, par kurām pieejamā informācija liecina, ka tās var radīt ievērojamu Savienības mēroga risku ūdens videi vai risku, kas rodas ar tās starpniecību, bet par kurām nav pietiekamu monitoringa datu, lai konstatētu faktiski radīto risku. Būtu jāapsver iespēja sarakstā iekļaut ļoti toksiskas vielas, kuras izmanto daudzās dalībvalstīs un novada ūdens vidē, bet attiecībā uz kurām netiek vai tiek reti veikts monitorings. Atlases procesā būtu jāņem vērā informācija, kas detalizēti norādīta Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkta a)–e) apakšpunktā, īpašu uzmanību pievēršot jauniem piesārņotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Sarakstā iekļaujamās vielas būtu jāatlasa no tām vielām, par kurām pieejamā informācija liecina, ka tās var radīt ievērojamu Savienības mēroga risku ūdens videi vai risku, kas rodas ar tās starpniecību, bet par kurām nav pietiekamu monitoringa datu, lai konstatētu faktiski radīto risku. Būtu jāapsver iespēja sarakstā iekļaut ļoti toksiskas vielas, kuras izmanto daudzās dalībvalstīs un novada ūdens vidē, bet attiecībā uz kurām netiek vai tiek reti veikts monitorings. Atlases procesā būtu jāņem vērā informācija, kas detalizēti norādīta Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkta a)–e) apakšpunktā, īpašu uzmanību pievēršot jauniem piesārņotājiem.

| (4) | Novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringam būtu jāsniedz augstas kvalitātes dati par šo vielu koncentrācijām ūdens vidē, ko varētu izmantot riska novērtējumos, ar kuru palīdzību atsevišķā pārskatīšanā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. punktu nosaka prioritārās vielas. Minētajā pārskatīšanā būtu jāapsver iespēja prioritāro vielu sarakstā iekļaut tādas vielas, kuras rada nopietnu risku. Tiktu noteikts arī vides kvalitātes standarts, kas dalībvalstīm būtu jāsasniedz. Attiecībā uz priekšlikumu iekļaut kādu vielu prioritāro vielu sarakstā būtu jāveic ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

(4)

Novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringam būtu jāsniedz augstas kvalitātes dati par šo vielu koncentrācijām ūdens vidē, ko varētu izmantot riska novērtējumos, ar kuru palīdzību atsevišķā pārskatīšanā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. punktu nosaka prioritārās vielas. Minētajā pārskatīšanā būtu jāapsver iespēja prioritāro vielu sarakstā iekļaut tādas vielas, kuras rada nopietnu risku. Tiktu noteikts arī vides kvalitātes standarts, kas dalībvalstīm būtu jāsasniedz. Attiecībā uz priekšlikumu iekļaut kādu vielu prioritāro vielu sarakstā būtu jāveic ietekmes novērtējums.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu pirmajā novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj diklofenaks, 17-β-estradiols (E2) un 17-α-etinilestradiols (EE2), un tas ļautu savākt monitoringa datus nolūkā sekmēt tādu pasākumu noteikšanu, kuri būtu piemēroti, lai mazinātu šo vielu radīto risku. Novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj arī estrons (E1), jo tam cieša ķīmiskā saistība ar 17-β-estradiolu, proti, tas ir minētās vielas noārdīšanās produkts. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu pirmajā novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj diklofenaks, 17-β-estradiols (E2) un 17-α-etinilestradiols (EE2), un tas ļautu savākt monitoringa datus nolūkā sekmēt tādu pasākumu noteikšanu, kuri būtu piemēroti, lai mazinātu šo vielu radīto risku. Novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj arī estrons (E1), jo tam cieša ķīmiskā saistība ar 17-β-estradiolu, proti, tas ir minētās vielas noārdīšanās produkts.

| (6) | Komisija 2014. gadā savāca datus par virkni citu vielu, ko varētu iekļaut novērojamo vielu sarakstā. Tā ņēma vērā Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktā minētos informācijas avotus un apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem un ieinteresēto personu grupām. Tika veikta sarindošana pēc nozīmīguma. Īpaša uzmanība tika pievērsta vielām, kuras gandrīz tika iekļautas prioritāro vielu sarakstā iepriekšējā prioritāro vielu saraksta pārskatīšanā, taču par kurām vēl nebija savākti pietiekami monitoringa dati, kas apstiprinātu būtiska riska esību. Tika apskatītas arī vairākas citas vielas, kuras identificētas kā potenciāli jaunie piesārņotāji un par kurām ir maz nesenu monitoringa datu vai tādu nav vispār. Katras šādas vielas radītais risks tika aprēķināts, izmantojot informāciju, kas pieejama par tām piemītošo bīstamību un apmēru, kādā vide tām eksponēta. Eksponētības apmērs tika aplēsts, izmantojot datus par ražošanas un izmantojuma apmēru un ņemot vērā visus faktiskos monitoringa datus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2014. gadā savāca datus par virkni citu vielu, ko varētu iekļaut novērojamo vielu sarakstā. Tā ņēma vērā Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktā minētos informācijas avotus un apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem un ieinteresēto personu grupām. Tika veikta sarindošana pēc nozīmīguma. Īpaša uzmanība tika pievērsta vielām, kuras gandrīz tika iekļautas prioritāro vielu sarakstā iepriekšējā prioritāro vielu saraksta pārskatīšanā, taču par kurām vēl nebija savākti pietiekami monitoringa dati, kas apstiprinātu būtiska riska esību. Tika apskatītas arī vairākas citas vielas, kuras identificētas kā potenciāli jaunie piesārņotāji un par kurām ir maz nesenu monitoringa datu vai tādu nav vispār. Katras šādas vielas radītais risks tika aprēķināts, izmantojot informāciju, kas pieejama par tām piemītošo bīstamību un apmēru, kādā vide tām eksponēta. Eksponētības apmērs tika aplēsts, izmantojot datus par ražošanas un izmantojuma apmēru un ņemot vērā visus faktiskos monitoringa datus.

| (7) | Vācot datus par sākotnējā sarakstā iekļautajām vielām, attiecībā uz dažām no vielām tika apzināti papildu monitoringa dati. Tika nolemts, ka novērojamo vielu sarakstā netiks iekļautas vielas, par kurām pieejami ticami un aktuāli dati vismaz četrās dalībvalstīs. Pēc šo un dažu citu tādu vielu atskaitīšanas, par kuru toksiskumu bija īpaši lielas šaubas vai par kurām sagaidāms, ka to izmantošana tiks pārtraukta, priekšgalā izvirzījās šādas vielas: oksadiazons, metiokarbs, 2,6-diterc-butil-4-metilfenols, triallāts, četri neonikotinoīdu pesticīdi, makrolīdu grupas antibiotiķis eritromicīns un 2-etilheksil-4-metoksicinamāts. Tāpēc novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj arī minētās vielas, norādot to CAS (Chemical Abstracts Service) un ES numuru. Tika konstatēts, ka nopietnu risku var radīt vēl viens neonikotinoīdu pesticīds un divi citi makrolīdu grupas antibiotiķi. Iespēja, ka vielām, kurām ir vienāds iedarbības veids, varētu būt savstarpēji papildinoša ietekme, papildus pamato priekšlikumu par to vienlaicīgu iekļaušanu novērojamo vielu sarakstā. Vajadzētu būt iespējai neonikotinoīdus, tāpat kā makrolīdu grupas antibiotiķus, analizēt vienlaicīgi, tādējādi sarakstā tos grupējot. |
| --- | --- |

(7)

Vācot datus par sākotnējā sarakstā iekļautajām vielām, attiecībā uz dažām no vielām tika apzināti papildu monitoringa dati. Tika nolemts, ka novērojamo vielu sarakstā netiks iekļautas vielas, par kurām pieejami ticami un aktuāli dati vismaz četrās dalībvalstīs. Pēc šo un dažu citu tādu vielu atskaitīšanas, par kuru toksiskumu bija īpaši lielas šaubas vai par kurām sagaidāms, ka to izmantošana tiks pārtraukta, priekšgalā izvirzījās šādas vielas: oksadiazons, metiokarbs, 2,6-diterc-butil-4-metilfenols, triallāts, četri neonikotinoīdu pesticīdi, makrolīdu grupas antibiotiķis eritromicīns un 2-etilheksil-4-metoksicinamāts. Tāpēc novērojamo vielu sarakstā būtu jāiekļauj arī minētās vielas, norādot to CAS (Chemical Abstracts Service) un ES numuru. Tika konstatēts, ka nopietnu risku var radīt vēl viens neonikotinoīdu pesticīds un divi citi makrolīdu grupas antibiotiķi. Iespēja, ka vielām, kurām ir vienāds iedarbības veids, varētu būt savstarpēji papildinoša ietekme, papildus pamato priekšlikumu par to vienlaicīgu iekļaušanu novērojamo vielu sarakstā. Vajadzētu būt iespējai neonikotinoīdus, tāpat kā makrolīdu grupas antibiotiķus, analizēt vienlaicīgi, tādējādi sarakstā tos grupējot.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu Komisija attiecībā uz ierosinātajām vielām ir apzinājusi iespējamās analīzes metodes. Metodes detektēšanas robežai vajadzētu būt vismaz tik zemai, cik zema ir prognozētā vielas beziedarbības koncentrācija katrai vielai attiecīgajā matricā. Ja ir iegūta tāda jauna informācija, kuras dēļ konkrētām vielām samazina prognozēto beziedarbības koncentrāciju, varētu būt nepieciešams pazemināt maksimāli pieļaujamo metodes detektēšanas robežu, kamēr šīs vielas joprojām ir iekļautas sarakstā. Uzskata, ka analītiskās metodes nerada pārmērīgas izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu Komisija attiecībā uz ierosinātajām vielām ir apzinājusi iespējamās analīzes metodes. Metodes detektēšanas robežai vajadzētu būt vismaz tik zemai, cik zema ir prognozētā vielas beziedarbības koncentrācija katrai vielai attiecīgajā matricā. Ja ir iegūta tāda jauna informācija, kuras dēļ konkrētām vielām samazina prognozēto beziedarbības koncentrāciju, varētu būt nepieciešams pazemināt maksimāli pieļaujamo metodes detektēšanas robežu, kamēr šīs vielas joprojām ir iekļautas sarakstā. Uzskata, ka analītiskās metodes nerada pārmērīgas izmaksas.

| (9) | Salīdzināmības labad visas vielas būtu jāmonitorē nesadalītā ūdens paraugā. Tomēr būtu lietderīgi monitorēt 2-etilheksil-4-metoksicinamātu arī suspendētajās daļiņās vai nogulsnēs, jo tam šajā matricā ir tendence atdalīties. |
| --- | --- |

(9)

Salīdzināmības labad visas vielas būtu jāmonitorē nesadalītā ūdens paraugā. Tomēr būtu lietderīgi monitorēt 2-etilheksil-4-metoksicinamātu arī suspendētajās daļiņās vai nogulsnēs, jo tam šajā matricā ir tendence atdalīties.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pirmais Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā minētais to novērojamo vielu saraksts, kam veiks Savienības mēroga monitoringu, ir pievienots šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 20. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 348, 24.12.2008., 84. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

To novērojamo vielu saraksts, kam veiks Savienības mēroga monitoringu, kā noteikts Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā

| Vielas/vielu grupas nosaukums | CAS numurs (1) | ES numurs (2) | Indikatīva analīzes metode (3)
   (4)
   (5) | Maksimāli pieļaujamā metodes detektēšanas robeža (ng/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17-α-etinilestradiols (EE2) | 57-63-6 | 200-342-2 | Liela apjoma SPE, LC-MS-MS | 0,035 |
| 17-β-estradiols (E2), estrons (E1) | 50-28-2,
  53-16-7 | 200-023-8 | SPE-LC-MS-MS | 0,4 |
| Diklofenaks | 15307-86-5 | 239-348-5 | SPE-LC-MS-MS | 10 |
| 2,6-diterc-butil-4-metilfenols | 128-37-0 | 204-881-4 | SPE-GC-MS | 3 160 |
| 2-etilheksil-4-metoksicinamāts | 5466-77-3 | 226-775-7 | SPE-LC-MS-MS

  vai GC-MS | 6 000 |
| Makrolīdu grupas antibiotiķi (6) | | | SPE-LC-MS-MS | 90 |
| Metiokarbs | 2032-65-7 | 217-991-2 | SPE-LC-MS-MS

  vai GC-MS | 10 |
| Neonikotinoīdi (7) | | | SPE-LC-MS-MS | 9 |
| Oksadiazons | 19666-30-9 | 243-215-7 | LLE/SPE-GC-MS | 88 |
| Triallāts | 2303-17-5 | 218-962-7 | LLE/SPE-GC-MS

  vai LC-MS-MS | 670 |

Vielas/vielu grupas nosaukums

CAS numurs (1)

ES numurs (2)

Indikatīva analīzes metode (3)
   (4)
   (5)

Maksimāli pieļaujamā metodes detektēšanas robeža (ng/l)

17-α-etinilestradiols (EE2)

57-63-6

200-342-2

Liela apjoma SPE, LC-MS-MS

0,035

17-β-estradiols (E2), estrons (E1)

50-28-2,

53-16-7

200-023-8

SPE-LC-MS-MS

0,4

Diklofenaks

15307-86-5

239-348-5

SPE-LC-MS-MS

10

2,6-diterc-butil-4-metilfenols

128-37-0

204-881-4

SPE-GC-MS

3 160

2-etilheksil-4-metoksicinamāts

5466-77-3

226-775-7

SPE-LC-MS-MS

vai GC-MS

6 000

Makrolīdu grupas antibiotiķi (6)

SPE-LC-MS-MS

90

Metiokarbs

2032-65-7

217-991-2

SPE-LC-MS-MS

vai GC-MS

10

Neonikotinoīdi (7)

SPE-LC-MS-MS

9

Oksadiazons

19666-30-9

243-215-7

LLE/SPE-GC-MS

88

Triallāts

2303-17-5

218-962-7

LLE/SPE-GC-MS

vai LC-MS-MS

670

---

(1)  Chemical Abstracts Service.

(2)  Eiropas Savienības numurs – nav pieejams visām vielām.

(3)  Lai varētu salīdzināt rezultātus starp dažādām dalībvalstīm, visas vielas jāmonitorē nesadalītos ūdens paraugos.

(4)  Ekstrakcijas metodes:

| LLE | – | šķidruma-šķidruma ekstrakcija; |
| --- | --- | --- |
| SPE | – | cietās fāzes ekstrakcija. |

LLE

–

šķidruma-šķidruma ekstrakcija;

SPE

–

cietās fāzes ekstrakcija.

Analīzes metodes:

GC-MS
  – gāzu hromatogrāfija-masspektrometrija;

LC-MS-MS
  – šķidruma hromatogrāfija (kopā ar) trīskāršo četrpolu masspektrometriju.

(5)  2-etilheksil-4-metoksicinamāta monitoringam suspendētajās daļiņās (SPM) vai nogulsnēs (< 63 μm) izmanto šādu analīzes metodi: SLE (cietfāzes-šķidruma ekstrakcija)-GC-MS ar maksimālo detektēšanas robežu 0,2 mg/kg.

(6)  Eritromicīns (CAS numurs 114-07-8; ES numurs 204-040-1), klaritromicīns (CAS numurs 81103-11-9), azitromicīns (CAS numurs 83905-01-5; ES numurs 617-500-5).

(7)  Imidakloprīds (CAS numurs 105827-78-9/138261-41-3, ES numurs 428-040-8), tiakloprīds (CAS numurs 111988-49-9), tiametoksams (CAS numurs 153719-23-4, ES numurs 428-650-4), klotianidīns (CAS numurs 210880-92-5, ES numurs 433-460-1), acetamiprīds (CAS numurs 135410-20-7/160430-64-8).

---