# Euroopan unionin C 72/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 72 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta28. helmikuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 72

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta28. helmikuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 072/01 | Komission lausunto, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, Lundissa Ruotsissa sijaitsevasta eurooppalaisesta spallaatiolähteestä (lineaarikiihdytin) peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta | 1 |
| 2015/C 072/02 | Komission lausunto, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, luonnoksesta arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun Euroopan keskuspankin asetuksen muuttamiseksi | 3 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

2015/C 072/01

Komission lausunto, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, Lundissa Ruotsissa sijaitsevasta eurooppalaisesta spallaatiolähteestä (lineaarikiihdytin) peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta

1

2015/C 072/02

Komission lausunto, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, luonnoksesta arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun Euroopan keskuspankin asetuksen muuttamiseksi

3

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 072/03 | Menettelyn aloittaminen (Asia M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business) (
  1
  ) | 5 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2015/C 072/03

Menettelyn aloittaminen (Asia M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 072/04 | Euron kurssi | 6 |
| 2015/C 072/05 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (CHF LIBOR) – Esittelijä: Alankomaat | 7 |
| 2015/C 072/06 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (CHF LIBOR) (AT.39924) | 8 |
| 2015/C 072/07 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, (Asia AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset) (CHF LIBOR) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7605) | 9 |
| 2015/C 072/08 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (Osto- ja myyntitarjousten erotukseen liittyvä rikkominen) – Esittelijä: Alankomaat | 12 |
| 2015/C 072/09 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (Osto- ja myyntitarjousten erotukseen liittyvä rikkominen) (AT.39924) | 13 |
| 2015/C 072/10 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014 (Asia AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset) (Osto- ja myyntitarjousten eroa koskeva rikkominen) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7602) | 14 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2015/C 072/11 | Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen julkaistun luettelon päivitys | 17 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 072/04

Euron kurssi

6

2015/C 072/05

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (CHF LIBOR) – Esittelijä: Alankomaat

7

2015/C 072/06

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (CHF LIBOR) (AT.39924)

8

2015/C 072/07

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, (Asia AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset) (CHF LIBOR) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7605)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7605)

9

2015/C 072/08

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (Osto- ja myyntitarjousten erotukseen liittyvä rikkominen) – Esittelijä: Alankomaat

12

2015/C 072/09

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset (Osto- ja myyntitarjousten erotukseen liittyvä rikkominen) (AT.39924)

13

2015/C 072/10

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014 (Asia AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset) (Osto- ja myyntitarjousten eroa koskeva rikkominen) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7602)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7602)

14

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2015/C 072/11

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen julkaistun luettelon päivitys

17

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 072/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7302 – Styrolution/Braskem/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 25 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 072/13 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 26 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 072/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7302 – Styrolution/Braskem/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

25

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2015/C 072/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

26

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2015/C 072/14 | Oikaisu ehdotuspyyntöön – Ohjeet – EACEA 03/2015 – EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite: Tekninen apu lähettäville järjestöille – Vastaanottavien järjestöjen humanitaarisen avun valmiuksien kehittäminen ( EUVL C 17, 20.1.2015 ) | 31 |

Oikaisuja

2015/C 072/14

Oikaisu ehdotuspyyntöön – Ohjeet – EACEA 03/2015 – EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite: Tekninen apu lähettäville järjestöille – Vastaanottavien järjestöjen humanitaarisen avun valmiuksien kehittäminen ( EUVL C 17, 20.1.2015 )

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/1

---

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2015,

Lundissa Ruotsissa sijaitsevasta eurooppalaisesta spallaatiolähteestä (lineaarikiihdytin) peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2015/C 72/01)

Jäljempänä oleva arviointi on tehty Euratomin perustamissopimuksen määräysten nojalla, eikä se vaikuta mahdollisiin muihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla tehtäviin arviointeihin eikä kyseisestä sopimuksesta ja johdetusta lainsäädännöstä johtuviin velvoitteisiin (1).

Euroopan komissio sai 25. syyskuuta 2013 Ruotsin hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleiset tiedot eurooppalaisesta spallaatiolähteestä (lineaarikiihdytin) peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta.

Näiden tietojen ja muiden tietojen perusteella, joita komissio pyysi 18. lokakuuta 2013 ja 22. syyskuuta 2014 ja jotka Ruotsin viranomaiset toimittivat 2. syyskuuta 2014 ja 22. lokakuuta 2014, ja asiantuntijaryhmää kuultuaan komissio antaa seuraavan lausunnon:

| 1. | Etäisyys laitoksesta lähimpään toisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Tanskan, rajaan on noin 30 km. |
| --- | --- |

1.

Etäisyys laitoksesta lähimpään toisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Tanskan, rajaan on noin 30 km.

| 2. | Nestemäiset ja kaasumaiset radioaktiiviset päästöt eivät tavanomaisten käyttöolosuhteiden yhteydessä aiheuta terveyden kannalta merkittävää altistumista toisen jäsenvaltion väestölle. |
| --- | --- |

2.

Nestemäiset ja kaasumaiset radioaktiiviset päästöt eivät tavanomaisten käyttöolosuhteiden yhteydessä aiheuta terveyden kannalta merkittävää altistumista toisen jäsenvaltion väestölle.

| 3. | Sekundääristä kiinteää radioaktiivista jätettä säilytetään väliaikaisesti laitosalueella ennen kuin se siirretään Ruotsissa sijaitseviin toimiluvan saaneisiin käsittely- tai loppusijoituslaitoksiin. |
| --- | --- |

3.

Sekundääristä kiinteää radioaktiivista jätettä säilytetään väliaikaisesti laitosalueella ennen kuin se siirretään Ruotsissa sijaitseviin toimiluvan saaneisiin käsittely- tai loppusijoituslaitoksiin.

| 4. | Jos ympäristöön pääsisi ennalta arvaamattomasti radioaktiivisia päästöjä yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisten ja laajuisten onnettomuuksien seurauksena, säteilyannokset, joille toisen jäsenvaltion väestö altistuisi, eivät todennäköisesti vaikuttaisi terveyteen merkittävällä tavalla. |
| --- | --- |

4.

Jos ympäristöön pääsisi ennalta arvaamattomasti radioaktiivisia päästöjä yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisten ja laajuisten onnettomuuksien seurauksena, säteilyannokset, joille toisen jäsenvaltion väestö altistuisi, eivät todennäköisesti vaikuttaisi terveyteen merkittävällä tavalla.

Komissio katsoo siis, että Lundissa Ruotsissa sijaitsevasta eurooppalaisesta spallaatiolähteestä (lineaarikiihdytin) peräisin olevan, missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevan suunnitelman toteuttaminen ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä eikä edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Miguel ARIAS CAÑETE

Komission jäsen

---

(1)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nojalla esimerkiksi ympäristönäkökohtia olisi arvioitava vielä lisää. Alustavasti komissio haluaisi kiinnittää huomiota tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU ja tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2001/42/EY säännöksiin sekä luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettuun direktiiviin 92/43/ETY ja yhteisön vesipolitiikan puitteista annettuun direktiiviin 2000/60/EY.

1

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/3

---

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2015,

luonnoksesta arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun Euroopan keskuspankin asetuksen muuttamiseksi

(2015/C 72/02)

Johdanto

Komissio vastaanotti 15. tammikuuta 2015 Euroopan keskuspankilta (EKP) pyynnön antaa lausunto luonnoksesta arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun asetuksen muuttamiseksi.

Komissio suhtautuu myönteisesti tähän pyyntöön ja antaa arvoa sille, että EKP noudattaa tässä velvoitettaan kuulla komissiota EKP:n asetusluonnoksista aina, kun niillä on yhteys komission tarvitsemiin tilastoihin, jotta varmistetaan EKP:n ja komission tietojen saannin tarpeita vastaavien tilastotietojen tuottamiselle välttämättömän keruun johdonmukaisuus, kuten Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) 5 artiklan 2 kohdassa säädetään. EKP:n ja komission välinen sujuva yhteistyö hyödyttää molempia osapuolia sekä käyttäjiä ja vastaajia, sillä sen ansiosta Euroopan tilastot voidaan laatia tehokkaammin.

Komissio pitää tärkeänä, että rahoituslaitosten vakavaraisuuden valvontaa varten on käytettävissä asianmukaiset tiedot ja tilastot, jotta on mahdollista seurata arvopaperien omistuksen suuruusluokkaa ja muutoksia niin kotimaassa kuin ulkomaillakin sekä instrumenttien tyyppiä. Lisäksi komissio on samaa mieltä arviosta, joka esitetään asetusluonnoksen johdanto-osan 3 kappaleessa ja jonka mukaan riskien leviämisdynamiikkaa oli mahdotonta arvioida finanssikriisin aikana, sillä saatavilla ei ollut yksityiskohtaisia tietoja kahdenvälisistä riskeille altistumisista ja tartuntakanavista.

Näin ollen komissio antaa rahoituslaitosten ja -markkinoiden valvontaa tukevan tahon ominaisuudessa täyden tukensa periaatteelle, jonka mukaan kehitetään arvopaperikohtainen tietokanta, jossa on tiedot liikkeeseenlaskijoista ja omistajista. Tällaiset erittäin tarkat tiedot voivat palvella myös monia muita tilastojen käyttötarkoituksia, esimerkiksi silloin, kun tiedot sisällytetään tai yhdistetään muihin tilastotietoihin ja niiden yhteisiin määritelmiin. Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun EKP:n asetuksen muutosehdotuksessa otetaan asianmukaisella tavalla huomioon uusi Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT 2010), joka perustettiin Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa 21. toukokuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 549/2013 (2).

Säädösehdotusta koskevat huomautukset ja siihen ehdotetut muutokset

Arvopaperien omistusta koskevista tilastoista annetun EKP:n asetuksen muuttamista koskevalla ehdotuksella pyritään ennen kaikkea ottamaan käyttöön vakuutusyhtiöiden suora raportointi. Komissio on tyytyväinen tähän muutokseen, jonka odotetaan parantavan tietojen kattavuutta, sillä vakuutusyhtiöt ovat merkittäviä arvopaperien omistajia.

Komissio on tietoinen siitä, että institutionaalisiin yksiköihin tilastoinnin vuoksi kohdistuvaa raportointirasitetta on rajoitettava mahdollisuuksien mukaan. EKP on ottanut säädösehdotuksessaan huomioon sen seikan, että vakuutusyhtiöiltä kerätään tietoja vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (3) puitteissa.

Finanssiala muuttuu koko ajan hienojakoisemmaksi, ja tämä on varteenotettava seikka alaa koskevan sääntelyn eri vaiheissa, esimerkiksi komission säädösehdotuksiin liittyvissä vaikutustenarvioinneissa sekä asetusehdotuksessa mainittujen nykyisten säädösten jälkiarvioinneissa. Tässä yhteydessä komissio varaa itselleen mahdollisuuden arvioida tarkistettujen tiedonantovelvollisuuksien voimaantulon jälkeen, ovatko tilastot tarkoituksenmukaisia ottaen huomioon, että niitä käytetään merkittävällä tavalla finanssialan nykyisen ja tulevan sääntelyn suunnittelussa ja arvioinnissa.

Yleisenä huomiona todettakoon, että johdanto-osan (”ottaa huomioon”) alussa olevat viitteet olisi saatettava toimielinten välillä sovittujen käytänteiden mukaisiksi, joten niissä olisi mainittava ainoastaan oikeusperusta (eli säädökset, joilla toimielimelle tosiasiallisesti siirretään valta antaa suunniteltu säädös) ja soveltuvin osin ehdotusta, menettelyä ja lausuntoja koskevat viitteet. Näin ollen Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta koskevan yleisen viitteen jälkeen olisi mainittava ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2533/98 5 artiklan 1 kohta ja 6 artiklan 4 kohta. EKP:n asetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen oikeusperustana ei voi olla Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 5 artikla eikä asetus (EU) N:o 549/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU (5) tai mainitut EKP:n asetukset. Jos näitä muita säädöksiä ja välineitä koskevia viittauksia pidetään hyödyllisinä EKP:n asetuksen muuttamista koskevan luonnoksen artiklaosan ymmärtämiseksi, niihin voidaan viitata johdanto-osan kappaleissa.

Päätelmä

Komissio tukee EKP:n asetuksen muuttamista koskevaa luonnosta, sillä sen avulla pitäisi saada käyttöön kattavammat tiedot arvopaperien omistuksista, mikä on erittäin tärkeää sidosryhmille, komissio mukaan luettuna.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Marianne THYSSEN

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

4

(5)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

5

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/5

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 72/03)

Komissio päätti 23. helmikuuta 2015 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Menettelyn aloittaminen käynnistää niin sanotun toisen vaiheen tutkimuksen, joka koskee ilmoitettua yrityskeskittymää, eikä vaikuta asiassa annettavaan lopulliseen päätökseen. Menettelyn aloittamista koskeva päätös on annettu komission asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua yrityskeskittymää koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301) tai postitse viitteellä M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/6

---

Euron kurssi (1)

27. helmikuuta 2015

(2015/C 72/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1240 |
| JPY | Japanin jeniä | 134,05 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4660 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,72780 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3693 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0636 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,5740 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,438 |
| HUF | Unkarin forinttia | 303,03 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1524 |
| RON | Romanian leuta | 4,4413 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,8300 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4358 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3995 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7167 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,4849 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5289 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 236,16 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,0684 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0485 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6885 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 555,96 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0576 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 49,486 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 69,2000 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,336 |
| BRL | Brasilian realia | 3,2579 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,8723 |
| INR | Intian rupiaa | 69,4822 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1240

JPY

Japanin jeniä

134,05

DKK

Tanskan kruunua

7,4660

GBP

Englannin puntaa

0,72780

SEK

Ruotsin kruunua

9,3693

CHF

Sveitsin frangia

1,0636

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,5740

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,438

HUF

Unkarin forinttia

303,03

PLN

Puolan zlotya

4,1524

RON

Romanian leuta

4,4413

TRY

Turkin liiraa

2,8300

AUD

Australian dollaria

1,4358

CAD

Kanadan dollaria

1,3995

HKD

Hongkongin dollaria

8,7167

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,4849

SGD

Singaporen dollaria

1,5289

KRW

Etelä-Korean wonia

1 236,16

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,0684

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0485

HRK

Kroatian kunaa

7,6885

IDR

Indonesian rupiaa

14 555,96

MYR

Malesian ringgitiä

4,0576

PHP

Filippiinien pesoa

49,486

RUB

Venäjän ruplaa

69,2000

THB

Thaimaan bahtia

36,336

BRL

Brasilian realia

3,2579

MXN

Meksikon pesoa

16,8723

INR

Intian rupiaa

69,4822

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/7

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset

(CHF LIBOR)

Esittelijä: Alankomaat

(2015/C 72/05)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, kanssa siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa tarkoitetussa kilpailunvastaisessa toiminnassa on kyse SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetuista yritysten välisistä sopimuksista ja/tai yhdenmukaistetuista menettelytavoista. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, kanssa siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa tarkoitetussa kilpailunvastaisessa toiminnassa on kyse SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetuista yritysten välisistä sopimuksista ja/tai yhdenmukaistetuista menettelytavoista.

| 2. | Neuvoa-antava komitea yhtyy kahdessa päätösluonnoksessa esitettyyn komission arvioon sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tuote- ja maantieteellisiin markkinoihin kohdistuvasta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea yhtyy kahdessa päätösluonnoksessa esitettyyn komission arvioon sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tuote- ja maantieteellisiin markkinoihin kohdistuvasta vaikutuksesta.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yritykset, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, ovat osallistuneet kilpailusääntöjen rikkomiseen/rikkomisiin siten kuin kahdessa päätösluonnoksessa esitetään. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yritykset, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, ovat osallistuneet kilpailusääntöjen rikkomiseen/rikkomisiin siten kuin kahdessa päätösluonnoksessa esitetään.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tavoitteena oli kahdessa päätösluonnoksessa kuvatuissa kahdessa rikkomisessa rajoittaa kilpailua SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tavoitteena oli kahdessa päätösluonnoksessa kuvatuissa kahdessa rikkomisessa rajoittaa kilpailua SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa kuvatut sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat ovat voineet vaikuttaa tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa kuvatut sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat ovat voineet vaikuttaa tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Euroopan unionissa.

| 6. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon kahdessa päätösluonnoksessa kuvailtujen rikkomisten kestosta. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon kahdessa päätösluonnoksessa kuvailtujen rikkomisten kestosta.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa kahden päätösluonnoksen kohteena olevista yrityksistä. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa kahden päätösluonnoksen kohteena olevista yrityksistä.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, on määrättävä sakko. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, on määrättävä sakko.

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennasta vuonna 2006 annetun tiedonannon soveltamisesta kahdessa päätösluonnoksessa. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennasta vuonna 2006 annetun tiedonannon soveltamisesta kahdessa päätösluonnoksessa.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätösluonnoksessa määrättyjen sakkojen perusmääristä. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätösluonnoksessa määrättyjen sakkojen perusmääristä.

| 11. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä rikkomisen keston määrittämisestä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen laskemista varten. |
| --- | --- |

11.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä rikkomisen keston määrittämisestä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen laskemista varten.

| 12. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätösluonnoksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2006 annetun tiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

12.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätösluonnoksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2006 annetun tiedonannon perusteella.

| 13. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätöksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sovintomenettelystä vuonna 2008 annetun tiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

13.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätöksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sovintomenettelystä vuonna 2008 annetun tiedonannon perusteella.

| 14. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen lopullisista määristä. |
| --- | --- |

14.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen lopullisista määristä.

| 15. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

15.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/8

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset

(CHF LIBOR)

(AT.39924)

(2015/C 72/06)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 24. heinäkuuta 2013 vireille asetuksen (EY) N:o 1/2003 (2) 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn seuraavia yrityksiä vastaan (yhdessä ”osapuolet”): Royal Bank of Scotland Group plc, Royal Bank of Scotland plc (jäljempänä ’RBS’), JPMorgan Chase & Co ja JPMorgan Chase Bank National Association (jäljempänä ’JPMorgan’).

Euroopan komissio antoi 23. syyskuuta 2014 asetuksen (EY) N:o 773/2004 (3) 10 a artiklan 2 kohdan mukaisten sovintoon tähtäävien keskustelujen ja sovintoehdotusten esittämisen jälkeen väitetiedoksiannon. Siinä todettiin, että RBS ja JPMorgan olivat osallistuneet 6. maaliskuuta 2008–13. heinäkuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan rikkomiseen.

Rikkominen koskee Sveitsin frangin määräisten korkojohdannaisten, jäljempänä ’CHIRD-johdannaiset’, markkinoita. Väitetiedoksiannon mukaan osapuolet harjoittivat kilpailunvastaisia menettelytapoja, jotka muodostivat toisiinsa yhteydessä olevien tapahtumien sarjan, joiden yhteisenä tavoitteena oli rajoittaa ja/tai vääristää kilpailua CHIRD-johdannaisten markkinoilla. Tätä tarkoitusta varten osapuolet keskustelivat CHF Libor -koron noteerauksista siinä käsityksessä, että tämä saattaisi hyödyttää vähintään yhden yhteydenpitoon osallistuneen arvopaperivälittäjän CHIRD-johdannaisten kaupankäyntipositiota. Näitä keskusteluja täydennettiin toisinaan tietojenvaihdolla, joka koski senhetkisiä tai tulevia kaupankäyntipositioita ja hintatavoitteita.

Osapuolten väitetiedoksiantoon antamat vastaukset vahvistivat, että niille osoitettu väitetiedoksianto vastasi niiden tekemien sovintoehdotusten sisältöä.

Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö osapuolille osoitetussa päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä, ja olen tullut myönteiseen päätelmään.

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että osapuolet eivät ole esittäneet minulle pyyntöjä tai valituksia (4), katson, että niiden menettelylliset oikeudet ovat toteutuneet tässä asiassa.

Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 2014.

Wouter WILS

---

(1)  Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU 16 ja 17 artiklan mukaisesti (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18).

3

(4)  Päätöksen 2011/695/EU 15 artiklan 2 kohdan mukaan kartelleja koskevissa asioissa menettelyn osapuolet, jotka aloittavat sovintoon tähtäävät neuvottelut asetuksen (EY) N:o 773/2004 10 a artiklan mukaisesti, voivat saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi missä tahansa vaiheessa sovintomenettelyn aikana varmistaakseen menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallisen toteutumisen. Ks. myös sovintomenettelyn toteuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 ja 23 artiklan mukaisten päätösten tekemiseksi kartelliasioissa annetun komission tiedonannon 2008/C 167/01 18 kohta (EUVL C 167, 2.7.2008, s. 1).

4

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/9

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2014,

(Asia AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset)

(CHF LIBOR)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7605)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2015/C 72/07)

Komissio antoi 21 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 101 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, 53 artiklan mukaisesta menettelystä. Komissio julkaisee osapuolten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä mahdollisesti määrättävät seuraamukset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta.

1.   JOHDANTO

| (1) | Tämä päätös koskee yhtenäistä ja jatkuvaa sääntöjen rikkomista. Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat perussopimuksen 101 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan rikkomiseen. Rikkomisen kohteena oli kilpailun rajoittaminen ja/tai vääristäminen, joka liittyi Sveitsin frangin määräisiin korkojohdannaisiin (Swiss Franc Interest Rate Derivatives), jäljempänä ’CHIRD-johdannaiset’, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin libor-korko, jäljempänä ’CHF Libor’. |
| --- | --- |

(1)

Tämä päätös koskee yhtenäistä ja jatkuvaa sääntöjen rikkomista. Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat perussopimuksen 101 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan rikkomiseen. Rikkomisen kohteena oli kilpailun rajoittaminen ja/tai vääristäminen, joka liittyi Sveitsin frangin määräisiin korkojohdannaisiin (Swiss Franc Interest Rate Derivatives), jäljempänä ’CHIRD-johdannaiset’, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin libor-korko, jäljempänä ’CHF Libor’.

| (2) | Rikkomisajanjakson aikana CHF Libor oli monien Sveitsin frangin määräisten rahoitusinstrumenttien viitekorko. CHF Liborin määritti Ison-Britannian pankkiyhdistys British Bankers Association (BBA) (2). CHF Libor määritettiin päivittäin useille lainasopimusten erääntymisajoille CHF Libor -paneeliin kuuluvien pankkien toimittamien korkonoteerausten perusteella. Näitä pankkeja pyydettiin toimittamaan jokaisena pankkipäivänä ennen tiettyä kellonaikaa arvio koroista, joilla ne katsoivat voivansa lainata eri erääntymisajoilla vakuudettomasti markkinoiden kokoon suhteutettuna riittävän suuren määrän varoja Lontoon pankkienvälisillä rahamarkkinoilla. BBA:n edustaja Thomson Reuters laski korkonoteerausten keskiarvon perusteella päivittäin CHF Libor -koron suuruuden kullekin erääntymisajalle. Kolmea suurinta ja kolmea pienintä noteerausta ei otettu huomioon keskiarvoa laskettaessa. Näin määritetyt korot julkaistiin välittömästi yleisön saataville kunakin työpäivänä. Rikkomisen aikaan CHF Libor -paneelissa oli 12 pankkia, mukaan lukien rikkomiseen osallistuneet kaksi pankkia. |
| --- | --- |

(2)

Rikkomisajanjakson aikana CHF Libor oli monien Sveitsin frangin määräisten rahoitusinstrumenttien viitekorko. CHF Liborin määritti Ison-Britannian pankkiyhdistys British Bankers Association (BBA) (2). CHF Libor määritettiin päivittäin useille lainasopimusten erääntymisajoille CHF Libor -paneeliin kuuluvien pankkien toimittamien korkonoteerausten perusteella. Näitä pankkeja pyydettiin toimittamaan jokaisena pankkipäivänä ennen tiettyä kellonaikaa arvio koroista, joilla ne katsoivat voivansa lainata eri erääntymisajoilla vakuudettomasti markkinoiden kokoon suhteutettuna riittävän suuren määrän varoja Lontoon pankkienvälisillä rahamarkkinoilla. BBA:n edustaja Thomson Reuters laski korkonoteerausten keskiarvon perusteella päivittäin CHF Libor -koron suuruuden kullekin erääntymisajalle. Kolmea suurinta ja kolmea pienintä noteerausta ei otettu huomioon keskiarvoa laskettaessa. Näin määritetyt korot julkaistiin välittömästi yleisön saataville kunakin työpäivänä. Rikkomisen aikaan CHF Libor -paneelissa oli 12 pankkia, mukaan lukien rikkomiseen osallistuneet kaksi pankkia.

| (3) | CHF Libor -korot vaikuttavat muun muassa CHIRD-johdannaisten hinnoitteluun. Ne ovat rahoitustuotteita, joita yritykset, rahoituslaitokset, hedge-rahastot sekä muut maailmanlaajuiset yritykset käyttävät hallitakseen korkoriskejään (suojaten sekä lainanottajia että sijoittajia), saadakseen välityspalkkioita tai keinottelutarkoituksiin (3). |
| --- | --- |

(3)

CHF Libor -korot vaikuttavat muun muassa CHIRD-johdannaisten hinnoitteluun. Ne ovat rahoitustuotteita, joita yritykset, rahoituslaitokset, hedge-rahastot sekä muut maailmanlaajuiset yritykset käyttävät hallitakseen korkoriskejään (suojaten sekä lainanottajia että sijoittajia), saadakseen välityspalkkioita tai keinottelutarkoituksiin (3).

| (4) | Yleisimpiä CHIRD-johdannaisia ovat i) korkotermiinisopimukset, ii) koronvaihtosopimukset, iii) korko-optiot ja iv) korkofutuurit. CHIRD-johdannaisilla käydään kauppaa kaikkialla Euroopan talousalueella. Niillä voidaan käydä kauppaa pörssin ulkopuolella OTC-markkinoilla tai korkofutuurien osalta pörssissä. |
| --- | --- |

(4)

Yleisimpiä CHIRD-johdannaisia ovat i) korkotermiinisopimukset, ii) koronvaihtosopimukset, iii) korko-optiot ja iv) korkofutuurit. CHIRD-johdannaisilla käydään kauppaa kaikkialla Euroopan talousalueella. Niillä voidaan käydä kauppaa pörssin ulkopuolella OTC-markkinoilla tai korkofutuurien osalta pörssissä.

| (5) | Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:






  — | Royal Bank of Scotland Group plc ja Royal Bank of Scotland plc, jäljempänä ’RBS’; ja |
| --- | --- | --- |

(5)

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

—

Royal Bank of Scotland Group plc ja Royal Bank of Scotland plc, jäljempänä ’RBS’; ja

| — | JPMorgan Chase & Co. ja JPMorgan Chase Bank, National Association, jäljempänä ’JPMorgan’. |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase & Co. ja JPMorgan Chase Bank, National Association, jäljempänä ’JPMorgan’.

2.   ASIAN KUVAUS

2.1   Menettely

| (6) | Asian käsittely aloitettiin RBS:n 9. elokuuta 2011 esittämän sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen perusteella. JPMorgan haki [...] sakkojen lieventämistä sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Asian käsittely aloitettiin RBS:n 9. elokuuta 2011 esittämän sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen perusteella. JPMorgan haki [...] sakkojen lieventämistä sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella.

| (7) | Komissio aloitti 24. heinäkuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn niitä yrityksiä vastaan, joille päätös on osoitettu. Komission tarkoituksena oli aloittaa sovintoon tähtäävät keskustelut näiden yritysten kanssa. Osapuolten kanssa käytiin sovintoon tähtäävät keskustelut, joiden jälkeen ne toimittivat komissiolle viralliset pyyntönsä aloittaa asetuksen (EY) N:o 773/2004 (4) 10 a artiklan 2 kohdan mukainen sovintomenettely, jäljempänä ’sovintoehdotukset’. Menettelyn tavoitteena on yksinomaan päästä sovintoratkaisuun komission kanssa tässä menettelyssä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden menettelyjen soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Komissio aloitti 24. heinäkuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn niitä yrityksiä vastaan, joille päätös on osoitettu. Komission tarkoituksena oli aloittaa sovintoon tähtäävät keskustelut näiden yritysten kanssa. Osapuolten kanssa käytiin sovintoon tähtäävät keskustelut, joiden jälkeen ne toimittivat komissiolle viralliset pyyntönsä aloittaa asetuksen (EY) N:o 773/2004 (4) 10 a artiklan 2 kohdan mukainen sovintomenettely, jäljempänä ’sovintoehdotukset’. Menettelyn tavoitteena on yksinomaan päästä sovintoratkaisuun komission kanssa tässä menettelyssä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden menettelyjen soveltamista.

| (8) | Komissio antoi 23. syyskuuta 2014 väitetiedoksiannon, ja molemmat osapuolet vahvistivat, että sen sisältö vastasi niiden tekemiä sovintoehdotuksia ja että ne olivat siksi edelleen sitoutuneet sovintomenettelyyn. Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon 17. lokakuuta 2014, ja komissio antoi asiasta päätöksen 21. lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komissio antoi 23. syyskuuta 2014 väitetiedoksiannon, ja molemmat osapuolet vahvistivat, että sen sisältö vastasi niiden tekemiä sovintoehdotuksia ja että ne olivat siksi edelleen sitoutuneet sovintomenettelyyn. Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon 17. lokakuuta 2014, ja komissio antoi asiasta päätöksen 21. lokakuuta 2014.

2.2   Yritykset, joille päätös on osoitettu, ja rikkomisen kesto

| (9) | Neljä yritystä, joille päätös on osoitettu, ovat osallistuneet kartelliin ja rikkoneet näin perussopimuksen 101 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa ajanjaksolla 6. maaliskuuta 2008–13. heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(9)

Neljä yritystä, joille päätös on osoitettu, ovat osallistuneet kartelliin ja rikkoneet näin perussopimuksen 101 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa ajanjaksolla 6. maaliskuuta 2008–13. heinäkuuta 2009.

2.3   Yhteenveto rikkomisesta

| (10) | Rikkomisen osapuolet osallistuivat seuraavaan kilpailua rajoittavaan toimintaan: JPMorganin palveluksessa oleva arvopaperivälittäjä keskusteli muutamaan otteeseen ajanjaksolla 6. maaliskuuta 2008–13. heinäkuuta 2009 RBS:n palveluksessa olevan arvopaperivälittäjän kanssa pääasiassa RBS:n tulevista kolmen ja kuuden kuukauden CHF Libor -koron noteerauksista siinä käsityksessä, että tämä saattaisi hyödyttää vähintään yhden yhteydenpitoon osallistuneen arvopaperivälittäjän CHIRD-johdannaisten kaupankäyntipositiota. Tätä varten RBS:n palveluksessa oleva arvopaperivälittäjä lähestyi tai ilmaisi halukkuutensa lähestyä CHF Libor -koron toimittamisesta RBS:n organisaatiossa vastaavaa tahoa pyytääkseen tätä toimittamaan BBA:lle tiettyyn suutaan liikkuvan tai joissakin tapauksissa määrätylle tasolle asettuvan korkonoteerauksen. Näitä RBS:n palveluksessa olevan arvopaperivälittäjän ja JPMorganin palveluksessa olevan arvopaperivälittäjän välisiä keskusteluja täydennettiin toisinaan tietojenvaihdolla, joka koski senhetkisiä tai tulevia kaupankäyntipositioita ja hintatavoitteita. |
| --- | --- |

(10)

Rikkomisen osapuolet osallistuivat seuraavaan kilpailua rajoittavaan toimintaan: JPMorganin palveluksessa oleva arvopaperivälittäjä keskusteli muutamaan otteeseen ajanjaksolla 6. maaliskuuta 2008–13. heinäkuuta 2009 RBS:n palveluksessa olevan arvopaperivälittäjän kanssa pääasiassa RBS:n tulevista kolmen ja kuuden kuukauden CHF Libor -koron noteerauksista siinä käsityksessä, että tämä saattaisi hyödyttää vähintään yhden yhteydenpitoon osallistuneen arvopaperivälittäjän CHIRD-johdannaisten kaupankäyntipositiota. Tätä varten RBS:n palveluksessa oleva arvopaperivälittäjä lähestyi tai ilmaisi halukkuutensa lähestyä CHF Libor -koron toimittamisesta RBS:n organisaatiossa vastaavaa tahoa pyytääkseen tätä toimittamaan BBA:lle tiettyyn suutaan liikkuvan tai joissakin tapauksissa määrätylle tasolle asettuvan korkonoteerauksen. Näitä RBS:n palveluksessa olevan arvopaperivälittäjän ja JPMorganin palveluksessa olevan arvopaperivälittäjän välisiä keskusteluja täydennettiin toisinaan tietojenvaihdolla, joka koski senhetkisiä tai tulevia kaupankäyntipositioita ja hintatavoitteita.

| (11) | Rikkominen kattoi koko Euroopan talousalueen. |
| --- | --- |

(11)

Rikkominen kattoi koko Euroopan talousalueen.

2.4   Korjaustoimenpiteet

| (12) | Päätöksessä sovelletaan sakkojen laskentaa koskevia suuntaviivoja vuodelta 2006 (5). Päätöksessä määrätään sakkoja edellä 5 kohdassa mainituille JPMorganin organisaatioon kuuluville kahdelle yhteisölle. |
| --- | --- |

(12)

Päätöksessä sovelletaan sakkojen laskentaa koskevia suuntaviivoja vuodelta 2006 (5). Päätöksessä määrätään sakkoja edellä 5 kohdassa mainituille JPMorganin organisaatioon kuuluville kahdelle yhteisölle.

2.4.1   Sakon perusmäärä

| (13) | Sakon perusmäärää määritettäessä perusteita ovat asianomaisten yritysten myynnin arvo, rikkomisen kuuluminen luonteensa vuoksi vakavimpiin kilpailunrajoituksiin, kartellin kesto ja maantieteellinen laajuus sekä finanssialan viitearvoihin liittyvä salainen yhteistoiminta. Sakkojen määrää korotetaan, jotta estetään yrityksiä osallistumasta laittomiin menettelyihin tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(13)

Sakon perusmäärää määritettäessä perusteita ovat asianomaisten yritysten myynnin arvo, rikkomisen kuuluminen luonteensa vuoksi vakavimpiin kilpailunrajoituksiin, kartellin kesto ja maantieteellinen laajuus sekä finanssialan viitearvoihin liittyvä salainen yhteistoiminta. Sakkojen määrää korotetaan, jotta estetään yrityksiä osallistumasta laittomiin menettelyihin tulevaisuudessa.

| (14) | Komissio käyttää yleensä lähtökohtana yritysten myyntiä sen ajanjakson viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen (6). Se voi kuitenkin poiketa tästä käytännöstä, jos toinen viiteajanjakso osoittautuu asianmukaisemmaksi asian ominaispiirteiden vuoksi (7). |
| --- | --- |

(14)

Komissio käyttää yleensä lähtökohtana yritysten myyntiä sen ajanjakson viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen (6). Se voi kuitenkin poiketa tästä käytännöstä, jos toinen viiteajanjakso osoittautuu asianmukaisemmaksi asian ominaispiirteiden vuoksi (7).

| (15) | Tässä kilpailusääntöjen rikkomisessa komissio käytti JPMorganin ja RBS:n myynnin vuotuista arvoa laskettaessa perusteena rahavirtoja, jotka kumpikin pankki sai salkkuunsa kuuluneista CHIRD-johdannaisista, joiden kohde-etuus oli CHF Libor -korko ja joiden vastapuolet ovat sijoittautuneet Euroopan talousalueelle. Myynnin arvo laskettiin kuukausilta, joiden aikana osapuolet osallistuivat rikkomiseen, ja muunnettiin vuositason tiedoiksi. Myynnin arvoa alennettiin yhdenmukaisella kertoimella, jotta voidaan ottaa huomioon CHIRD-johdannaisten markkinoiden erityispiirteet, kuten yleisesti käytettävä nettoutus. Se tarkoittaa, että pankit sekä myyvät että ostavat johdannaisia, ja vastaanotetut maksut nettoutetaan suoritettavien maksujen kanssa. |
| --- | --- |

(15)

Tässä kilpailusääntöjen rikkomisessa komissio käytti JPMorganin ja RBS:n myynnin vuotuista arvoa laskettaessa perusteena rahavirtoja, jotka kumpikin pankki sai salkkuunsa kuuluneista CHIRD-johdannaisista, joiden kohde-etuus oli CHF Libor -korko ja joiden vastapuolet ovat sijoittautuneet Euroopan talousalueelle. Myynnin arvo laskettiin kuukausilta, joiden aikana osapuolet osallistuivat rikkomiseen, ja muunnettiin vuositason tiedoiksi. Myynnin arvoa alennettiin yhdenmukaisella kertoimella, jotta voidaan ottaa huomioon CHIRD-johdannaisten markkinoiden erityispiirteet, kuten yleisesti käytettävä nettoutus. Se tarkoittaa, että pankit sekä myyvät että ostavat johdannaisia, ja vastaanotetut maksut nettoutetaan suoritettavien maksujen kanssa.

2.4.2   Perusmäärään tehtävät mukautukset: raskauttavat ja lieventävät seikat

| (16) | Komissio katsoo, että asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja. |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoo, että asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja.

2.4.3   Liikevaihdon 10 prosentin enimmäismäärän soveltaminen

| (17) | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan mukaan kunkin rikkomiseen osallisen yrityksen osalta sakko on kunkin rikkomisen osalta enintään 10 prosenttia yrityksen liikevaihdosta komission päätöstä edeltävältä tilikaudelta. |
| --- | --- |

(17)

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan mukaan kunkin rikkomiseen osallisen yrityksen osalta sakko on kunkin rikkomisen osalta enintään 10 prosenttia yrityksen liikevaihdosta komission päätöstä edeltävältä tilikaudelta.

| (18) | Tässä tapauksessa sakot eivät ylitä 10:tä prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tätä päätöstä edeltävänä tilikautena. |
| --- | --- |

(18)

Tässä tapauksessa sakot eivät ylitä 10:tä prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tätä päätöstä edeltävänä tilikautena.

2.4.4   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2006 annetun tiedonannon soveltaminen

| (19) | Komissio vapautti RBS:n kokonaan sakoista. Komissio myös alensi JPMorganin sakkoa 40 prosenttia, koska se teki yhteistyötä tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(19)

Komissio vapautti RBS:n kokonaan sakoista. Komissio myös alensi JPMorganin sakkoa 40 prosenttia, koska se teki yhteistyötä tutkinnan aikana.

2.4.5   Sovintomenettelyä koskevan tiedonannon soveltaminen

| (20) | Sovintomenettelyä koskevan tiedonannon soveltamisen johdosta kummankin osapuolen sakkoa alennettiin vielä 10 prosenttia sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen alennuksen lisäksi. |
| --- | --- |

(20)

Sovintomenettelyä koskevan tiedonannon soveltamisen johdosta kummankin osapuolen sakkoa alennettiin vielä 10 prosenttia sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen alennuksen lisäksi.

3.   PÄÄTELMÄ

| (21) | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan nojalla määrättiin seuraavat sakot:






  Yritys | Sakko (euroa) |
| --- | --- | --- |
| RBS | 0 |
| JPMorgan | 61 676 000 |

(21)

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan nojalla määrättiin seuraavat sakot:

Yritys

Sakko (euroa)

RBS

0

JPMorgan

61 676 000

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Vuonna 2012 laaditun raportin (Wheatley Review) perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus suositti, että uudet elimet alkavat hallinnoida ja valvoa Libor-koron määräytymistä.

(3)  Eri erääntymisajoille määritetyt CHF Libor -korot vaikuttavat CHIRD-johdannaisten hinnoitteluun. Tiettynä päivänä uudelleenmääräytyvä jonkin erääntymisajan CHF Libor -korko saattaa vaikuttaa joko rahavirtaan, jonka pankki saa CHIRD-johdannaisen vastapuolelta, tai rahavirtaan, jonka pankki joutuu maksamaan kyseiselle vastapuolelle.

(4)  Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18).

(5)  EUVL C 210, 1.9.2006, s. 2.

(6)  Sakkojen laskentaa koskevien suuntaviivojen 13 kohta.

(7)  Asia T-76/06, Plasticos Españoles (ASPLA) v. komissio, ei vielä julkaistu, 111–113 kohta.

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/12

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset

(Osto- ja myyntitarjousten erotukseen liittyvä rikkominen)

Esittelijä: Alankomaat

(2015/C 72/08)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, kanssa siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa tarkoitetussa kilpailunvastaisessa toiminnassa on kyse SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetuista yritysten välisistä sopimuksista ja/tai yhdenmukaistetuista menettelytavoista. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, kanssa siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa tarkoitetussa kilpailunvastaisessa toiminnassa on kyse SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetuista yritysten välisistä sopimuksista ja/tai yhdenmukaistetuista menettelytavoista.

| 2. | Neuvoa-antava komitea yhtyy kahdessa päätösluonnoksessa esitettyyn komission arvioon sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tuote- ja maantieteellisiin markkinoihin kohdistuvasta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea yhtyy kahdessa päätösluonnoksessa esitettyyn komission arvioon sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tuote- ja maantieteellisiin markkinoihin kohdistuvasta vaikutuksesta.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yritykset, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, ovat osallistuneet kilpailusääntöjen rikkomiseen/rikkomisiin siten kuin kahdessa päätösluonnoksessa esitetään. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yritykset, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, ovat osallistuneet kilpailusääntöjen rikkomiseen/rikkomisiin siten kuin kahdessa päätösluonnoksessa esitetään.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tavoitteena oli kahdessa päätösluonnoksessa kuvatuissa kahdessa rikkomisessa rajoittaa kilpailua SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sopimusten ja/tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen tavoitteena oli kahdessa päätösluonnoksessa kuvatuissa kahdessa rikkomisessa rajoittaa kilpailua SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa kuvatut sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat ovat voineet vaikuttaa tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kahdessa päätösluonnoksessa kuvatut sopimukset ja/tai yhdenmukaistetut menettelytavat ovat voineet vaikuttaa tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Euroopan unionissa.

| 6. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon kahdessa päätösluonnoksessa kuvailtujen rikkomisten kestosta. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon kahdessa päätösluonnoksessa kuvailtujen rikkomisten kestosta.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa kahden päätösluonnoksen kohteena olevista yrityksistä. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission kanssa kahden päätösluonnoksen kohteena olevista yrityksistä.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, on määrättävä sakko. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille kaksi päätösluonnosta on osoitettu, on määrättävä sakko.

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennasta vuonna 2006 annetun tiedonannon soveltamisesta kahdessa päätösluonnoksessa. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennasta vuonna 2006 annetun tiedonannon soveltamisesta kahdessa päätösluonnoksessa.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätösluonnoksessa määrättyjen sakkojen perusmääristä. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätösluonnoksessa määrättyjen sakkojen perusmääristä.

| 11. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä rikkomisen keston määrittämisestä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen laskemista varten. |
| --- | --- |

11.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä rikkomisen keston määrittämisestä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen laskemista varten.

| 12. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätösluonnoksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2006 annetun tiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

12.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätösluonnoksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2006 annetun tiedonannon perusteella.

| 13. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätöksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sovintomenettelystä vuonna 2008 annetun tiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

13.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahden päätöksen mukaisesta sakkojen lieventämisestä sovintomenettelystä vuonna 2008 annetun tiedonannon perusteella.

| 14. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen lopullisista määristä. |
| --- | --- |

14.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä kahdessa päätöksessä määrättyjen sakkojen lopullisista määristä.

| 15. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

15.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/13

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset

(Osto- ja myyntitarjousten erotukseen liittyvä rikkominen)

(AT.39924)

(2015/C 72/09)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 24. heinäkuuta 2013 vireille asetuksen (EY) N:o 1/2003 (2) 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn seuraavia yrityksiä vastaan (yhdessä ”osapuolet”): Royal Bank of Scotland Group plc, Royal Bank of Scotland plc, UBS AG, JPMorgan Chase & Co, JPMorgan Chase Bank, National Association, Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International ja Credit Suisse Securities (Europe) Limited.

Euroopan komissio antoi 23. syyskuuta 2014 asetuksen (EY) N:o 773/2004 (3) 10 a artiklan 2 kohdan mukaisten sovintoon tähtäävien keskustelujen ja sovintoehdotusten esittämisen jälkeen väitetiedoksiannon. Siinä todettiin, että osapuolet olivat osallistuneet 7. toukokuuta–25. syyskuuta 2007 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan rikkomiseen.

Rikkominen liittyy tiettyihin lyhytaikaisiin OTC-markkinoilla kaupankäynnin kohteena oleviin Sveitsin frangin määräisiin korkojohdannaisiin, joiden maturiteetti on enintään 24 kuukautta (jäljempänä ’ST OTC CHIRD -johdannaiset’). Osapuolet sopivat ylläpitävänsä suurempia kiinteitä osto- ja myyntitarjousten eroja (bid ask spread) käydessään kauppaa ST OTC CHIRD -johdannaisilla kolmansien kanssa. Sitä vastoin keskinäisessä kaupassaan kyseiset arvopaperivälittäjät ylläpitivät pienempiä osto- ja myyntitarjousten välisiä eroja. Tämän yhteydenpidon tavoitteena oli ensinnäkin alentaa osapuolten omia transaktiokustannuksia ja ylläpitää niiden välistä likviditeettiä. Samalla pyrittiin kasvattamaan osapuolten tuottoja asettamalla kolmansille suurempia osto- ja myyntitarjousten eroja. Osapuolet pyrkivät myös heikentämään muiden markkinatoimijoiden kykyä kilpailla samoin ehdoin kuin ne itse.

Osapuolten väitetiedoksiantoon antamat vastaukset vahvistivat, että niille osoitettu väitetiedoksianto vastasi niiden tekemien sovintoehdotusten sisältöä.

Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö osapuolille osoitetussa päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä, ja olen tullut myönteiseen päätelmään.

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että osapuolet eivät ole esittäneet minulle pyyntöjä tai valituksia (4), katson, että niiden menettelylliset oikeudet ovat toteutuneet tässä asiassa.

Bryssel 17 päivänä lokakuuta 2014.

Wouter WILS

---

(1)  Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU 16 ja 17 artiklan mukaisesti (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18).

3

(4)  Päätöksen 2011/695/EU 15 artiklan 2 kohdan mukaan kartelleja koskevissa asioissa menettelyn osapuolet, jotka aloittavat sovintoon tähtäävät neuvottelut asetuksen (EY) N:o 773/2004 10 a artiklan mukaisesti, voivat saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi missä tahansa vaiheessa sovintomenettelyn aikana varmistaakseen menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallisen toteutumisen. Ks. myös sovintomenettelyn toteuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 ja 23 artiklan mukaisten päätösten tekemiseksi kartelliasioissa annetun komission tiedonannon 2008/C 167/01 18 kohta (EUVL C 167, 2.7.2008, s. 1).

4

---

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/14

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2014

(Asia AT.39924 – Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset)

(Osto- ja myyntitarjousten eroa koskeva rikkominen)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7602)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2015/C 72/10)

Komissio antoi 21 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 101 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, 53 artiklan mukaisesta menettelystä. Komissio julkaisee osapuolten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä mahdollisesti määrättävät seuraamukset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta.

1.   JOHDANTO

| (1) | Tämä päätös koskee yhtenäistä ja jatkuvaa sääntöjen rikkomista. Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat perussopimuksen 101 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan rikkomiseen markkinoilla, joilla käydään pörssin ulkopuolella kauppaa tietyillä lyhytaikaisilla, erääntymisajaltaan enintään 24 kuukauden pituisilla OTC-korkojohdannaisilla, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin korko (Short Term Over the Counter Swiss Franc Interest Rate Derivatives), jäljempänä ’ST OTC CHIRD -johdannaiset’. |
| --- | --- |

(1)

Tämä päätös koskee yhtenäistä ja jatkuvaa sääntöjen rikkomista. Yritykset, joille päätös on osoitettu, osallistuivat perussopimuksen 101 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan rikkomiseen markkinoilla, joilla käydään pörssin ulkopuolella kauppaa tietyillä lyhytaikaisilla, erääntymisajaltaan enintään 24 kuukauden pituisilla OTC-korkojohdannaisilla, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin korko (Short Term Over the Counter Swiss Franc Interest Rate Derivatives), jäljempänä ’ST OTC CHIRD -johdannaiset’.

| (2) | ST OTC CHIRD -johdannaiset ovat rahoitustuotteita, joita yritykset, rahoituslaitokset, hedge-rahastot sekä muut maailmanlaajuiset yritykset käyttävät hallitakseen korkoriskejään (suojaten sekä lainanottajia että sijoittajia), saadakseen välityspalkkioita tai keinottelutarkoituksiin. Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) OTC-johdannaisista keräämien tilastotietojen mukaan korkojohdannaiset, joihin ST OTC CHIRD -johdannaiset kuuluvat, muodostavat suurimman segmentin OTC-johdannaisten markkinoilla. Kesäkuussa 2013 markkinoilla avoinna olleiden Sveitsin frangin määräisten korkojohdannaissopimusten bruttomarkkina-arvo oli 113 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2). |
| --- | --- |

(2)

ST OTC CHIRD -johdannaiset ovat rahoitustuotteita, joita yritykset, rahoituslaitokset, hedge-rahastot sekä muut maailmanlaajuiset yritykset käyttävät hallitakseen korkoriskejään (suojaten sekä lainanottajia että sijoittajia), saadakseen välityspalkkioita tai keinottelutarkoituksiin. Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) OTC-johdannaisista keräämien tilastotietojen mukaan korkojohdannaiset, joihin ST OTC CHIRD -johdannaiset kuuluvat, muodostavat suurimman segmentin OTC-johdannaisten markkinoilla. Kesäkuussa 2013 markkinoilla avoinna olleiden Sveitsin frangin määräisten korkojohdannaissopimusten bruttomarkkina-arvo oli 113 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2).

| (3) | Rikkomiseen liittyviä ST OTC CHIRD -johdannaisia ovat i) korkotermiinisopimukset (3), joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin Libor-korko, ja ii) swap-sopimukset (4), mukaan lukien yliyön indeksinvaihtosopimukset, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin TOIS-korko (5), ja koronvaihtosopimukset, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin Libor-korko. |
| --- | --- |

(3)

Rikkomiseen liittyviä ST OTC CHIRD -johdannaisia ovat i) korkotermiinisopimukset (3), joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin Libor-korko, ja ii) swap-sopimukset (4), mukaan lukien yliyön indeksinvaihtosopimukset, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin TOIS-korko (5), ja koronvaihtosopimukset, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin Libor-korko.

| (4) | Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:






  — | Royal Bank of Scotland Group plc ja Royal Bank of Scotland plc, jäljempänä ’RBS’; |
| --- | --- | --- |

(4)

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

—

Royal Bank of Scotland Group plc ja Royal Bank of Scotland plc, jäljempänä ’RBS’;

| — | UBS AG, jäljempänä ’UBS’; |
| --- | --- |

—

UBS AG, jäljempänä ’UBS’;

| — | JPMorgan Chase & Co ja JPMorgan Chase Bank, National Association, jäljempänä ’JPMorgan’, ja |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase & Co ja JPMorgan Chase Bank, National Association, jäljempänä ’JPMorgan’, ja

| — | Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International ja Credit Suisse Securities (Europe) Limited, jäljempänä ’Credit Suisse’. |
| --- | --- |

—

Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International ja Credit Suisse Securities (Europe) Limited, jäljempänä ’Credit Suisse’.

2.   ASIAN KUVAUS

2.1   Menettely

| (5) | Asian käsittely aloitettiin RBS:n 9. elokuuta 2011 esittämän sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen perusteella. UBS haki [...] sakkojen lieventämistä sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella. JPMorgan haki [...] sakkojen lieventämistä sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Asian käsittely aloitettiin RBS:n 9. elokuuta 2011 esittämän sakoista vapauttamista koskevan hakemuksen perusteella. UBS haki [...] sakkojen lieventämistä sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella. JPMorgan haki [...] sakkojen lieventämistä sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella.

| (6) | Komissio aloitti 24. heinäkuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn niitä yrityksiä vastaan, joille päätös on osoitettu. Komission tarkoituksena oli aloittaa sovintoon tähtäävät keskustelut näiden yritysten kanssa. Osapuolten kanssa käytiin sovintoon tähtäävät keskustelut, joiden jälkeen ne toimittivat komissiolle viralliset pyyntönsä aloittaa asetuksen (EY) N:o 773/2004 (6) 10 a artiklan 2 kohdan mukainen sovintomenettely, jäljempänä ’sovintoehdotukset’. Menettelyn tavoitteena on yksinomaan päästä sovintoratkaisuun komission kanssa tässä menettelyssä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden menettelyjen soveltamista. |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti 24. heinäkuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn niitä yrityksiä vastaan, joille päätös on osoitettu. Komission tarkoituksena oli aloittaa sovintoon tähtäävät keskustelut näiden yritysten kanssa. Osapuolten kanssa käytiin sovintoon tähtäävät keskustelut, joiden jälkeen ne toimittivat komissiolle viralliset pyyntönsä aloittaa asetuksen (EY) N:o 773/2004 (6) 10 a artiklan 2 kohdan mukainen sovintomenettely, jäljempänä ’sovintoehdotukset’. Menettelyn tavoitteena on yksinomaan päästä sovintoratkaisuun komission kanssa tässä menettelyssä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden menettelyjen soveltamista.

| (7) | Komissio antoi 23. syyskuuta 2014 väitetiedoksiannon, ja kaikki osapuolet vahvistivat, että sen sisältö vastasi niiden tekemiä sovintoehdotuksia ja että ne olivat siksi edelleen sitoutuneet sovintomenettelyyn. Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon 17. lokakuuta 2014, ja komissio antoi asiasta päätöksen 21. lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(7)

Komissio antoi 23. syyskuuta 2014 väitetiedoksiannon, ja kaikki osapuolet vahvistivat, että sen sisältö vastasi niiden tekemiä sovintoehdotuksia ja että ne olivat siksi edelleen sitoutuneet sovintomenettelyyn. Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon 17. lokakuuta 2014, ja komissio antoi asiasta päätöksen 21. lokakuuta 2014.

2.2   Yritykset, joille päätös on osoitettu, ja rikkomisen kesto

| (8) | Kahdeksan yritystä, joille päätös on osoitettu, on osallistunut kartelliin ja rikkonut näin perussopimuksen 101 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa ajanjaksolla 7. toukokuuta 2007–25. syyskuuta 2007. |
| --- | --- |

(8)

Kahdeksan yritystä, joille päätös on osoitettu, on osallistunut kartelliin ja rikkonut näin perussopimuksen 101 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa ajanjaksolla 7. toukokuuta 2007–25. syyskuuta 2007.

2.3   Yhteenveto rikkomisesta

| (9) | Rikkomisen osapuolet RBS, UBS, JPMorgan ja Credit Suisse osallistuivat seuraavaan kilpailua rajoittavaan toimintaan: RBS:n, UBS:n, JPMorganin ja Credit Suissen palveluksessa olevat arvopaperivälittäjät sopivat ylläpitävänsä suurempia kiinteitä osto- ja myyntitarjousten eroja (bid ask spread) käydessään kauppaa ST OTC CHIRD -johdannaisilla kolmansien kanssa (mukaan lukien välittäjien välinen kaupankäynti). Sitä vastoin keskinäisessä kaupassaan kyseiset arvopaperivälittäjät ylläpitivät pienempiä osto- ja myyntitarjousten välisiä eroja. Kysymyksessä on tietylle sopimukselle annetun osto- ja myyntitarjouksen erotus arvopaperimarkkinoilla. Ostohinta on hinta, jolla arvopaperivälittäjä on halukas ostamaan tiettyä sopimusta, ja myyntihinta on se hinta, jolla arvopaperivälittäjä on halukas myymään tiettyä sopimusta. Edellä mainitun yhteydenpidon tavoitteena oli alentaa pankkien omia transaktiokustannuksia ja ylläpitää niiden välistä likviditeettiä. Samalla pyrittiin kasvattamaan pankkien tuottoja asettamalla kolmansille suurempia osto- ja myyntitarjousten eroja. Tällä salaisella yhteistoiminnalla pyrittiin myös heikentämään muiden markkinatoimijoiden kykyä kilpailla samoin ehdoin kuin neljä suurinta toimijaa. |
| --- | --- |

(9)

Rikkomisen osapuolet RBS, UBS, JPMorgan ja Credit Suisse osallistuivat seuraavaan kilpailua rajoittavaan toimintaan: RBS:n, UBS:n, JPMorganin ja Credit Suissen palveluksessa olevat arvopaperivälittäjät sopivat ylläpitävänsä suurempia kiinteitä osto- ja myyntitarjousten eroja (bid ask spread) käydessään kauppaa ST OTC CHIRD -johdannaisilla kolmansien kanssa (mukaan lukien välittäjien välinen kaupankäynti). Sitä vastoin keskinäisessä kaupassaan kyseiset arvopaperivälittäjät ylläpitivät pienempiä osto- ja myyntitarjousten välisiä eroja. Kysymyksessä on tietylle sopimukselle annetun osto- ja myyntitarjouksen erotus arvopaperimarkkinoilla. Ostohinta on hinta, jolla arvopaperivälittäjä on halukas ostamaan tiettyä sopimusta, ja myyntihinta on se hinta, jolla arvopaperivälittäjä on halukas myymään tiettyä sopimusta. Edellä mainitun yhteydenpidon tavoitteena oli alentaa pankkien omia transaktiokustannuksia ja ylläpitää niiden välistä likviditeettiä. Samalla pyrittiin kasvattamaan pankkien tuottoja asettamalla kolmansille suurempia osto- ja myyntitarjousten eroja. Tällä salaisella yhteistoiminnalla pyrittiin myös heikentämään muiden markkinatoimijoiden kykyä kilpailla samoin ehdoin kuin neljä suurinta toimijaa.

| (10) | Rikkominen kattoi koko Euroopan talousalueen. |
| --- | --- |

(10)

Rikkominen kattoi koko Euroopan talousalueen.

2.4   Korjaustoimenpiteet

| (11) | Päätöksessä sovelletaan sakkojen laskentaa koskevia suuntaviivoja vuodelta 2006 (7). Päätöksessä määrätään RBS:ää lukuun ottamatta sakkoja kaikille edellä 4 kohdassa mainituille yhteisöille. |
| --- | --- |

(11)

Päätöksessä sovelletaan sakkojen laskentaa koskevia suuntaviivoja vuodelta 2006 (7). Päätöksessä määrätään RBS:ää lukuun ottamatta sakkoja kaikille edellä 4 kohdassa mainituille yhteisöille.

2.4.1   Sakon perusmäärä

| (12) | Sakon perusmäärää määritettäessä perusteita ovat asianomaisten yritysten myynnin arvo, rikkomisen kuuluminen luonteensa vuoksi vakavimpiin kilpailunrajoituksiin sekä kartellin kesto ja maantieteellisen laajuus. Sakon määrää korotetaan, jotta estetään yrityksiä osallistumasta laittomiin menettelyihin tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(12)

Sakon perusmäärää määritettäessä perusteita ovat asianomaisten yritysten myynnin arvo, rikkomisen kuuluminen luonteensa vuoksi vakavimpiin kilpailunrajoituksiin sekä kartellin kesto ja maantieteellisen laajuus. Sakon määrää korotetaan, jotta estetään yrityksiä osallistumasta laittomiin menettelyihin tulevaisuudessa.

| (13) | Komissio käyttää yleensä lähtökohtana yritysten myyntiä sen ajanjakson viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen (8). Se voi kuitenkin poiketa tästä käytännöstä, jos toinen viiteajanjakso osoittautuu asianmukaisemmaksi asian ominaispiirteiden vuoksi (9). |
| --- | --- |

(13)

Komissio käyttää yleensä lähtökohtana yritysten myyntiä sen ajanjakson viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen (8). Se voi kuitenkin poiketa tästä käytännöstä, jos toinen viiteajanjakso osoittautuu asianmukaisemmaksi asian ominaispiirteiden vuoksi (9).

| (14) | Tässä kilpailusääntöjen rikkomisessa komissio käytti RBS:n, UBS:n, JPMorganin ja Credit Suissen myynnin vuotuista arvoa laskettaessa perusteena nimellismääriä, joilla markkinoilla käytiin kauppaa ST OTC CHIRD -johdannaisilla, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin Libor -korko tai TOIS -korko, ja joiden vastapuolet olivat sijoittautuneet Euroopan talousalueelle. Myynnin arvo laskettiin kuukausilta, joiden aikana yritykset osallistuivat rikkomiseen, ja muunnettiin vuositason tiedoiksi. Ottaen huomioon ST OTC CHIRD -johdannaismarkkinoiden erityispiirteet ja rikkomisen luonne komissio vähensi kyseisiä nimellismääriä soveltamalla yhdenmukaista kerrointa, joka edustaa osto- ja myyntitarjousten erotusta. |
| --- | --- |

(14)

Tässä kilpailusääntöjen rikkomisessa komissio käytti RBS:n, UBS:n, JPMorganin ja Credit Suissen myynnin vuotuista arvoa laskettaessa perusteena nimellismääriä, joilla markkinoilla käytiin kauppaa ST OTC CHIRD -johdannaisilla, joiden kohde-etuus on Sveitsin frangin Libor -korko tai TOIS -korko, ja joiden vastapuolet olivat sijoittautuneet Euroopan talousalueelle. Myynnin arvo laskettiin kuukausilta, joiden aikana yritykset osallistuivat rikkomiseen, ja muunnettiin vuositason tiedoiksi. Ottaen huomioon ST OTC CHIRD -johdannaismarkkinoiden erityispiirteet ja rikkomisen luonne komissio vähensi kyseisiä nimellismääriä soveltamalla yhdenmukaista kerrointa, joka edustaa osto- ja myyntitarjousten erotusta.

2.4.2   Perusmäärään tehtävät mukautukset: raskauttavat ja lieventävät seikat

| (15) | Komissio katsoo, että asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja. |
| --- | --- |

(15)

Komissio katsoo, että asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja.

2.4.3   Liikevaihdon 10 prosentin enimmäismäärän soveltaminen

| (16) | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan mukaan kunkin rikkomiseen osallisen yrityksen osalta sakko on kunkin rikkomisen osalta enintään 10 prosenttia yrityksen liikevaihdosta komission päätöstä edeltävältä tilikaudelta. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan mukaan kunkin rikkomiseen osallisen yrityksen osalta sakko on kunkin rikkomisen osalta enintään 10 prosenttia yrityksen liikevaihdosta komission päätöstä edeltävältä tilikaudelta.

| (17) | Tässä tapauksessa sakot eivät ylitä 10:tä prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tätä päätöstä edeltävänä tilikautena. |
| --- | --- |

(17)

Tässä tapauksessa sakot eivät ylitä 10:tä prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tätä päätöstä edeltävänä tilikautena.

2.4.4   Sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä vuonna 2006 annetun tiedonannon soveltaminen

| (18) | Komissio vapautti RBS:n kokonaan sakoista. Komissio myös alensi UBS:n sakkoa 30 prosenttia ja JPMorganin sakkoa 25 prosenttia, koska ne tekivät yhteistyötä tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(18)

Komissio vapautti RBS:n kokonaan sakoista. Komissio myös alensi UBS:n sakkoa 30 prosenttia ja JPMorganin sakkoa 25 prosenttia, koska ne tekivät yhteistyötä tutkinnan aikana.

2.4.5   Sovintomenettelyä koskevan tiedonannon soveltaminen

| (19) | Sovintomenettelyä koskevan tiedonannon soveltamisen johdosta RBS:n, UBS:n, JPMorganin ja Credit Suissen sakkoja alennettiin vielä 10 prosenttia sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen alennuksen lisäksi |
| --- | --- |

(19)

Sovintomenettelyä koskevan tiedonannon soveltamisen johdosta RBS:n, UBS:n, JPMorganin ja Credit Suissen sakkoja alennettiin vielä 10 prosenttia sakoista vapauttamisesta ja sakkojen lieventämisestä annetun tiedonannon mukaisen alennuksen lisäksi

3.   PÄÄTELMÄ

| (20) | Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan nojalla määrättiin seuraavat sakot:






  Yritys | Sakko (euroa) |
| --- | --- | --- |
| RBS | 0 |
| UBS | 12 650 000 |
| JPMorgan | 10 534 000 |
| Credit Suisse | 9 171 000 |

(20)

Asetuksen (EY) N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan nojalla määrättiin seuraavat sakot:

Yritys

Sakko (euroa)

RBS

0

UBS

12 650 000

JPMorgan

10 534 000

Credit Suisse

9 171 000

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Kansainvälisen järjestelypankin julkaisu: http://www.bis.org/statistics/dt21a21b.pdf

(3)  Korkotermiinisopimus on kahden vastapuolen välinen sopimus, jossa määritetään tiettyä tulevaa ajanjaksoa varten korko, joka maksetaan sovitulle nimellismäärälle.

(4)  Swap-sopimuksessa kaksi vastapuolta sopivat vaihtavansa tietyin väliajoin ja tietyksi ajaksi tulevista korkomaksuista saatavia rahavirtoja.

(5)  TOIS (tomorrow-overnight index swap) on vakuudettomien Sveitsin frangin määräisten lainojen korko. Sitä käytetään viitekorkona Sveitsin frangin määräisissä yliyön indeksinvaihtosopimuksissa.

(6)  Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18).

(7)  EUVL C 210, 1.9.2006, s. 2.

(8)  Sakkojen laskentaa koskevien suuntaviivojen 13 kohta.

(9)  Asia T-76/06, Plasticos Españoles (ASPLA) v. komissio, ei vielä julkaistu, 111–113 kohta.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/17

---

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen julkaistun luettelon päivitys (1)

(2015/C 72/11)

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (2) 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen luettelo julkaistaan niiden tietojen perusteella, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle Schengenin rajasäännöstön 34 artiklan mukaisesti.

Tiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sen lisäksi ne päivitetään kuukausittain sisäasioiden pääosaston verkkosivuilla.

KREIKKA

EUVL:ssä C 420, 22.11.2014 julkaistujen tietojen muuttaminen

RAJANYLITYSPAIKKOJEN LUETTELO

| Εναέρια σύνορα
   (3) | Lentoasemat |
| --- | --- |
| 1. | Αθήνα | Αthina |
| 2. | Ηράκλειο | Heraklion |
| 3. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 4. | Ρόδος | Rodos |
| 5. | Κέρκυρα | Kerkira (Korfu) |
| 6. | Αντιμάχεια Κω | Antimachia (Kos) |
| 7. | Χανιά | Chania |
| 8. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio, Samos |
| 9. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 10. | Ιωάννινα | Ioannina |
| 11. | Άραξος | Araxos |
| 12. | Σητεία | Sitia |
| 13. | Χίος | Chios |
| 14. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 15. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 16. | Καβάλα | Kavala |
| 17. | Άκτιο Βόνιτσας | Aktio Vonitsas |
| 18. | Μήλος | Milos |
| 19. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 20. | Θήρα | Thira |
| 21. | Σκιάθος | Skiathos |
| 22. | Κάρπαθος | Karpathos |
| 23. | Μύκονος | Mikonos |
| 24. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 25. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 26. | Ανδραβίδα | Andravida |
| 27. | Ατσική Λήμνου | Atsiki - Limnos |
| 28. | Νέα Αγχίαλος | Νea Aghialos |
| 29. | Καστοριά | Kastoria |

Εναέρια σύνορα
   (3)

Lentoasemat

1.

Αθήνα

Αthina

2.

Ηράκλειο

Heraklion

3.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

4.

Ρόδος

Rodos

5.

Κέρκυρα

Kerkira (Korfu)

6.

Αντιμάχεια Κω

Antimachia (Kos)

7.

Χανιά

Chania

8.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio, Samos

9.

Μυτιλήνη

Mitilini

10.

Ιωάννινα

Ioannina

11.

Άραξος

Araxos

12.

Σητεία

Sitia

13.

Χίος

Chios

14.

Αργοστόλι

Argostoli

15.

Καλαμάτα

Kalamata

16.

Καβάλα

Kavala

17.

Άκτιο Βόνιτσας

Aktio Vonitsas

18.

Μήλος

Milos

19.

Ζάκυνθος

Zakinthos

20.

Θήρα

Thira

21.

Σκιάθος

Skiathos

22.

Κάρπαθος

Karpathos

23.

Μύκονος

Mikonos

24.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

25.

Ελευσίνα

Elefsina

26.

Ανδραβίδα

Andravida

27.

Ατσική Λήμνου

Atsiki - Limnos

28.

Νέα Αγχίαλος

Νea Aghialos

29.

Καστοριά

Kastoria

| Θαλάσσια σύνορα | Satamat |
| --- | --- |
| 1. | Γύθειο | Githio |
| 2. | Σύρος | Siros |
| 3. | Ηγουμενίτσα | Igoymenitsa |
| 4. | Στυλίδα | Stilida |
| 5. | Άγιος Νικόλαος | Agios Nikolaos |
| 6. | Ρέθυμνο | Rethimno |
| 7. | Λευκάδα | Lefkada |
| 8. | Σάμος | Samos |
| 9. | Βόλος | Volos |
| 10. | Κως | Kos |
| 11. | Δάφνη Αγίου Όρους | Dafni, Agiou Oros |
| 12. | Ίβηρα Αγίου Όρους | Ivira, Agiou Oros |
| 13. | Γερακινή | Gerakini |
| 14. | Γλυφάδα | Glifada |
| 15. | Πρέβεζα | Preveza |
| 16. | Πάτρα | Patra |
| 17. | Κέρκυρα | Kerkira |
| 18. | Σητεία | Sitia |
| 19. | Χίος | Chios |
| 20. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 21. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 22. | Κόρινθος | Korinthos |
| 23. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 24. | Κάλυμνος | Kalymnos (4) |
| 25. | Καβάλα | Kavala |
| 26. | Ιθάκη | Ithaki |
| 27. | Πύλος | Pilos |
| 28. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio – Samos |
| 29. | Λαύριο | Lavrio |
| 30. | Ηράκλειο | Heraklio |
| 31. | Σάμη Κεφαλληνίας | Sami, Kefalonia |
| 32. | Πειραιάς | Pireas |
| 33. | Μήλος | Milos |
| 34. | Κατάκολο | Katakolo |
| 35. | Σούδα Χανίων | Souda – Chania |
| 36. | Ιτέα | Itea |
| 37. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 38. | Μύκονος | Mikonos |
| 39. | Ναύπλιο | Nafplio |
| 40. | Χαλκίδα | Chalkida |
| 41. | Ρόδος | Rodos |
| 42. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 43. | Θήρα | Thira |
| 44. | Καλοί Λιμένες Ηρακλείου | Kali - Limenes - Herakliou |
| 45. | Μύρινα Λήμνου | Myrina – Limnos |
| 46. | Παξοί | Paxi |
| 47. | Σκιάθος | Skiathos |
| 48. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 49. | Αίγιο | Aighio |
| 50. | Πάτμος | Patmos |
| 51. | Σύμη | Simi |
| 52. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 53. | Χανιά | Chania |
| 54. | Αστακός | Astakos |
| 55. | Πέτρα, Λέσβου | Petra, Lesbos (5) |

Θαλάσσια σύνορα

Satamat

1.

Γύθειο

Githio

2.

Σύρος

Siros

3.

Ηγουμενίτσα

Igoymenitsa

4.

Στυλίδα

Stilida

5.

Άγιος Νικόλαος

Agios Nikolaos

6.

Ρέθυμνο

Rethimno

7.

Λευκάδα

Lefkada

8.

Σάμος

Samos

9.

Βόλος

Volos

10.

Κως

Kos

11.

Δάφνη Αγίου Όρους

Dafni, Agiou Oros

12.

Ίβηρα Αγίου Όρους

Ivira, Agiou Oros

13.

Γερακινή

Gerakini

14.

Γλυφάδα

Glifada

15.

Πρέβεζα

Preveza

16.

Πάτρα

Patra

17.

Κέρκυρα

Kerkira

18.

Σητεία

Sitia

19.

Χίος

Chios

20.

Αργοστόλι

Argostoli

21.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

22.

Κόρινθος

Korinthos

23.

Καλαμάτα

Kalamata

24.

Κάλυμνος

Kalymnos (4)

25.

Καβάλα

Kavala

26.

Ιθάκη

Ithaki

27.

Πύλος

Pilos

28.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio – Samos

29.

Λαύριο

Lavrio

30.

Ηράκλειο

Heraklio

31.

Σάμη Κεφαλληνίας

Sami, Kefalonia

32.

Πειραιάς

Pireas

33.

Μήλος

Milos

34.

Κατάκολο

Katakolo

35.

Σούδα Χανίων

Souda – Chania

36.

Ιτέα

Itea

37.

Ελευσίνα

Elefsina

38.

Μύκονος

Mikonos

39.

Ναύπλιο

Nafplio

40.

Χαλκίδα

Chalkida

41.

Ρόδος

Rodos

42.

Ζάκυνθος

Zakinthos

43.

Θήρα

Thira

44.

Καλοί Λιμένες Ηρακλείου

Kali - Limenes - Herakliou

45.

Μύρινα Λήμνου

Myrina – Limnos

46.

Παξοί

Paxi

47.

Σκιάθος

Skiathos

48.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

49.

Αίγιο

Aighio

50.

Πάτμος

Patmos

51.

Σύμη

Simi

52.

Μυτιλήνη

Mitilini

53.

Χανιά

Chania

54.

Αστακός

Astakos

55.

Πέτρα, Λέσβου

Petra, Lesbos (5)

| Χερσαία σύνορα | Maarajat |
| --- | --- |
| Με την Αλβανία | Albanian kanssa |
| 1. | Κακαβιά | 1. | Kakavia |
| 2. | Κρυσταλλοπηγή | 2. | Kristalopigi |
| 3. | Σαγιάδα | 3. | Sagiada |
| 4. | Μερτζάνη | 4. | Mertzani |
| Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa |
| 1. | Νίκη | 1. | Niki |
| 2. | Ειδομένη (σιδηροδρομικό) | 2. | Idomeni (rautatie) |
| 3. | Εύζωνοι | 3. | Evzoni |
| 4. | Δοϊράνη | 4. | Doirani |
| Με τη Βουλγαρία | Bulgarian kanssa |
| 1. | Προμαχώνας | 1. | Promachonas |
| 2. | Προμαχώνας (σιδηροδρομικό) | 2. | Promachonas (rautatie) |
| 3. | Δίκαια (σιδηροδρομικό) | 3. | Dikea, Evros (rautatie) |
| 4. | Ορμένιο | 4. | Ormenio, Evros |
| 5. | Εξοχή | 5. | Εxohi |
| 6. | Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης | 6. | Agios Konstantinos (Xanthi) |
| 7. | Κυπρίνος Έβρου | 7. | Kyprinos (Evros) |
| 8. | Νυμφαία | 8. | Nymfaia |
| Με την Τουρκία | Turkin kanssa |
| 1. | Καστανιές Έβρου | 1. | Kastanies |
| 2. | Πύθιο (σιδηροδρομικό) | 2. | Pithio (rautatie) |
| 3. | Κήποι Έβρου | 3. | Kipi |

Χερσαία σύνορα

Maarajat

Με την Αλβανία

Albanian kanssa

1.

Κακαβιά

1.

Kakavia

2.

Κρυσταλλοπηγή

2.

Kristalopigi

3.

Σαγιάδα

3.

Sagiada

4.

Μερτζάνη

4.

Mertzani

Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa

1.

Νίκη

1.

Niki

2.

Ειδομένη (σιδηροδρομικό)

2.

Idomeni (rautatie)

3.

Εύζωνοι

3.

Evzoni

4.

Δοϊράνη

4.

Doirani

Με τη Βουλγαρία

Bulgarian kanssa

1.

Προμαχώνας

1.

Promachonas

2.

Προμαχώνας (σιδηροδρομικό)

2.

Promachonas (rautatie)

3.

Δίκαια (σιδηροδρομικό)

3.

Dikea, Evros (rautatie)

4.

Ορμένιο

4.

Ormenio, Evros

5.

Εξοχή

5.

Εxohi

6.

Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης

6.

Agios Konstantinos (Xanthi)

7.

Κυπρίνος Έβρου

7.

Kyprinos (Evros)

8.

Νυμφαία

8.

Nymfaia

Με την Τουρκία

Turkin kanssa

1.

Καστανιές Έβρου

1.

Kastanies

2.

Πύθιο (σιδηροδρομικό)

2.

Pithio (rautatie)

3.

Κήποι Έβρου

3.

Kipi

SUOMI

EUVL:ssä C 51, 22.2.2013, julkaistujen tietojen muuttaminen

RAJANYLITYSPAIKKOJEN LUETTELO

Maarajat (Suomi–Venäjä)

| 1) | Haapovaara* |
| --- | --- |

1)

Haapovaara*

| 2) | Imatra* |
| --- | --- |

2)

Imatra*

| 3) | Imatra (rautatie*) |
| --- | --- |

3)

Imatra (rautatie*)

| 4) | Inari* |
| --- | --- |

4)

Inari*

| 5) | Karttimo* |
| --- | --- |

5)

Karttimo*

| 6) | Kurvinen* |
| --- | --- |

6)

Kurvinen*

| 7) | Kuusamo |
| --- | --- |

7)

Kuusamo

| 8) | Leminaho* |
| --- | --- |

8)

Leminaho*

| 9) | Niirala |
| --- | --- |

9)

Niirala

| 10) | Nuijamaa |
| --- | --- |

10)

Nuijamaa

| 11) | Parikkala* |
| --- | --- |

11)

Parikkala*

| 12) | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

12)

Raja-Jooseppi

| 13) | Salla |
| --- | --- |

13)

Salla

| 14) | Vaalimaa |
| --- | --- |

14)

Vaalimaa

| 15) | Vainikkala (rautatie) |
| --- | --- |

15)

Vainikkala (rautatie)

| 16) | Vartius |
| --- | --- |

16)

Vartius

Selite:

Rajanylityspaikat perustuvat Suomen tasavallan hallituksen ja Venäjän federaation hallituksen väliseen sopimukseen Suomen ja Venäjän välisistä rajanylityspaikoista (tehty Helsingissä 11.3.1994). Tähdellä merkityt (*) ovat kahdenvälisen valtiosopimuksen mukaisesti vain rajoitetussa käytössä ja avoinna vain Suomen ja Venäjän kansalaisille. Niitä pidetään avoinna liikenteelle kulloisenkin tarpeen mukaan. Liikenne koostuu lähes yksinomaan puutavararahdista. Pääosa paikoista on enimmäkseen suljettuna. Kyseisistä rajanylityspaikoista neuvotellaan Suomen ja Venäjän viranomaisten välillä.

Lentoasemat

| 1) | Enontekiö |
| --- | --- |

1)

Enontekiö

| 2) | Helsinki – Hernesaari (vain helikopteriliikenteelle) |
| --- | --- |

2)

Helsinki – Hernesaari (vain helikopteriliikenteelle)

| 3) | Helsinki – Malmi |
| --- | --- |

3)

Helsinki – Malmi

| 4) | Helsinki-Vantaa |
| --- | --- |

4)

Helsinki-Vantaa

| 5) | Ivalo |
| --- | --- |

5)

Ivalo

| 6) | Joensuu |
| --- | --- |

6)

Joensuu

| 7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

7)

Jyväskylä

| 8) | Kajaani |
| --- | --- |

8)

Kajaani

| 9) | Kemi-Tornio |
| --- | --- |

9)

Kemi-Tornio

| 10) | Kittilä |
| --- | --- |

10)

Kittilä

| 11) | Kokkola – Pietarsaari |
| --- | --- |

11)

Kokkola – Pietarsaari

| 12) | Kuopio |
| --- | --- |

12)

Kuopio

| 13) | Kuusamo |
| --- | --- |

13)

Kuusamo

| 14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

14)

Lappeenranta

| 15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

15)

Maarianhamina

| 16) | Mikkeli |
| --- | --- |

16)

Mikkeli

| 17) | Oulu |
| --- | --- |

17)

Oulu

| 18) | Pori |
| --- | --- |

18)

Pori

| 19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

19)

Rovaniemi

| 20) | Savonlinna |
| --- | --- |

20)

Savonlinna

| 21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

21)

Seinäjoki

| 22) | Tampere-Pirkkala |
| --- | --- |

22)

Tampere-Pirkkala

| 23) | Turku |
| --- | --- |

23)

Turku

| 24) | Vaasa |
| --- | --- |

24)

Vaasa

| 25) | Varkaus |
| --- | --- |

25)

Varkaus

Satamat

Satamarajanylityspaikat kauppa- ja kalastusaluksia varten

| 1) | Eckerö |
| --- | --- |

1)

Eckerö

| 2) | Eurajoki |
| --- | --- |

2)

Eurajoki

| 3) | Färjsundet |
| --- | --- |

3)

Färjsundet

| 4) | Förby |
| --- | --- |

4)

Förby

| 5) | Hamina |
| --- | --- |

5)

Hamina

| 6) | Hanko (myös huviveneille) |
| --- | --- |

6)

Hanko (myös huviveneille)

| 7) | Haukipudas |
| --- | --- |

7)

Haukipudas

| 8) | Helsinki |
| --- | --- |

8)

Helsinki

| 9) | Inkoo |
| --- | --- |

9)

Inkoo

| 10) | Kalajoki |
| --- | --- |

10)

Kalajoki

| 11) | Kaskinen |
| --- | --- |

11)

Kaskinen

| 12) | Kemi |
| --- | --- |

12)

Kemi

| 13) | Kemiö |
| --- | --- |

13)

Kemiö

| 14) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

14)

Kirkkonummi

| 15) | Kokkola |
| --- | --- |

15)

Kokkola

| 16) | Kotka |
| --- | --- |

16)

Kotka

| 17) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

17)

Kristiinankaupunki

| 18) | Lappeenranta |
| --- | --- |

18)

Lappeenranta

| 19) | Loviisa |
| --- | --- |

19)

Loviisa

| 20) | Långnäs |
| --- | --- |

20)

Långnäs

| 21) | Maarianhamina (myös huviveneille) |
| --- | --- |

21)

Maarianhamina (myös huviveneille)

| 22) | Merikarvia |
| --- | --- |

22)

Merikarvia

| 23) | Naantali |
| --- | --- |

23)

Naantali

| 24) | Nuijamaa (myös huviveneille) |
| --- | --- |

24)

Nuijamaa (myös huviveneille)

| 25) | Oulu |
| --- | --- |

25)

Oulu

| 26) | Parainen |
| --- | --- |

26)

Parainen

| 27) | Pernaja |
| --- | --- |

27)

Pernaja

| 28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

28)

Pietarsaari

| 29) | Pohja |
| --- | --- |

29)

Pohja

| 30) | Pori |
| --- | --- |

30)

Pori

| 31) | Porvoo |
| --- | --- |

31)

Porvoo

| 32) | Raahe |
| --- | --- |

32)

Raahe

| 33) | Rauma |
| --- | --- |

33)

Rauma

| 34) | Salo |
| --- | --- |

34)

Salo

| 35) | Sipoo |
| --- | --- |

35)

Sipoo

| 36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

36)

Taalintehdas

| 37) | Tammisaari |
| --- | --- |

37)

Tammisaari

| 38) | Tornio |
| --- | --- |

38)

Tornio

| 39) | Turku |
| --- | --- |

39)

Turku

| 40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40)

Uusikaupunki

| 41) | Vaasa |
| --- | --- |

41)

Vaasa

Huviveneiden rajanylityspaikkoina toimivat meri- tai rajavartioasemat

| 1) | Ahvenanmaa |
| --- | --- |

1)

Ahvenanmaa

| 2) | Haapasaari |
| --- | --- |

2)

Haapasaari

| 3) | Hanko |
| --- | --- |

3)

Hanko

| 4) | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

4)

Nuijamaan satama

| 5) | Santio |
| --- | --- |

5)

Santio

| 6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

6)

Suomenlinna

Vesilentokoneiden rajanylityspaikkoina toimivat meri- tai rajavartioasemat

| 1) | Ahvenanmaa |
| --- | --- |

1)

Ahvenanmaa

| 2) | Hanko |
| --- | --- |

2)

Hanko

| 3) | Kotka |
| --- | --- |

3)

Kotka

| 4) | Porkkala |
| --- | --- |

4)

Porkkala

| 5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

5)

Suomenlinna

Aiemmat julkaisut

| | EUVL C 316, 28.12.2007, s. 1 |
| --- | --- |

EUVL C 316, 28.12.2007, s. 1

| | EUVL C 134, 31.5.2008, s. 16 |
| --- | --- |

EUVL C 134, 31.5.2008, s. 16

| | EUVL C 177, 12.7.2008, s. 9 |
| --- | --- |

EUVL C 177, 12.7.2008, s. 9

| | EUVL C 200, 6.8.2008, s. 10 |
| --- | --- |

EUVL C 200, 6.8.2008, s. 10

| | EUVL C 331, 31.12.2008, s. 13 |
| --- | --- |

EUVL C 331, 31.12.2008, s. 13

| | EUVL C 3, 8.1.2009, s. 10 |
| --- | --- |

EUVL C 3, 8.1.2009, s. 10

| | EUVL C 37, 14.2.2009, s. 10 |
| --- | --- |

EUVL C 37, 14.2.2009, s. 10

| | EUVL C 64, 19.3.2009, s. 20 |
| --- | --- |

EUVL C 64, 19.3.2009, s. 20

| | EUVL C 99, 30.4.2009, s. 7 |
| --- | --- |

EUVL C 99, 30.4.2009, s. 7

| | EUVL C 229, 23.9.2009, s. 28 |
| --- | --- |

EUVL C 229, 23.9.2009, s. 28

| | EUVL C 263, 5.11.2009, s. 22 |
| --- | --- |

EUVL C 263, 5.11.2009, s. 22

| | EUVL C 298, 8.12.2009, s. 17 |
| --- | --- |

EUVL C 298, 8.12.2009, s. 17

| | EUVL C 74, 24.3.2010, s. 13 |
| --- | --- |

EUVL C 74, 24.3.2010, s. 13

| | EUVL C 326, 3.12.2010, s. 17 |
| --- | --- |

EUVL C 326, 3.12.2010, s. 17

| | EUVL C 355, 29.12.2010, s. 34 |
| --- | --- |

EUVL C 355, 29.12.2010, s. 34

| | EUVL C 22, 22.1.2011, s. 22 |
| --- | --- |

EUVL C 22, 22.1.2011, s. 22

| | EUVL C 37, 5.2.2011, s. 12 |
| --- | --- |

EUVL C 37, 5.2.2011, s. 12

| | EUVL C 149, 20.5.2011, s. 8 |
| --- | --- |

EUVL C 149, 20.5.2011, s. 8

| | EUVL C 190, 30.6.2011, s. 17 |
| --- | --- |

EUVL C 190, 30.6.2011, s. 17

| | EUVL C 203, 9.7.2011, s. 14 |
| --- | --- |

EUVL C 203, 9.7.2011, s. 14

| | EUVL C 210, 16.7.2011, s. 30 |
| --- | --- |

EUVL C 210, 16.7.2011, s. 30

| | EUVL C 271, 14.9.2011, s. 18 |
| --- | --- |

EUVL C 271, 14.9.2011, s. 18

| | EUVL C 356, 6.12.2011, s. 12 |
| --- | --- |

EUVL C 356, 6.12.2011, s. 12

| | EUVL C 111, 18.4.2012, s. 3 |
| --- | --- |

EUVL C 111, 18.4.2012, s. 3

| | EUVL C 183, 23.6.2012, s. 7 |
| --- | --- |

EUVL C 183, 23.6.2012, s. 7

| | EUVL C 313, 17.10.2012, s. 11 |
| --- | --- |

EUVL C 313, 17.10.2012, s. 11

| | EUVL C 394, 20.12.2012, s. 22 |
| --- | --- |

EUVL C 394, 20.12.2012, s. 22

| | EUVL C 51, 22.2.2013, s. 9 |
| --- | --- |

EUVL C 51, 22.2.2013, s. 9

| | EUVL C 167, 13.6.2013, s. 9 |
| --- | --- |

EUVL C 167, 13.6.2013, s. 9

| | EUVL C 242, 23.8.2013, s. 2 |
| --- | --- |

EUVL C 242, 23.8.2013, s. 2

| | EUVL C 275, 24.9.2013, s. 7 |
| --- | --- |

EUVL C 275, 24.9.2013, s. 7

| | EUVL C 314, 29.10.2013, s. 5 |
| --- | --- |

EUVL C 314, 29.10.2013, s. 5

| | EUVL C 324, 9.11.2013, s. 6 |
| --- | --- |

EUVL C 324, 9.11.2013, s. 6

| | EUVL C 57, 28.2.2014, s. 4 |
| --- | --- |

EUVL C 57, 28.2.2014, s. 4

| | EUVL C 167, 4.6.2014, s. 9 |
| --- | --- |

EUVL C 167, 4.6.2014, s. 9

| | EUVL C 244, 26.7.2014, s. 22 |
| --- | --- |

EUVL C 244, 26.7.2014, s. 22

| | EUVL C 332, 24.9.2014, s. 12 |
| --- | --- |

EUVL C 332, 24.9.2014, s. 12

| | EUVL C 420, 22.11.2014, s. 9. |
| --- | --- |

EUVL C 420, 22.11.2014, s. 9.

---

(1)  Aiemmat julkaisut luetellaan tämän päivityksen lopussa.

(2)  EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

(3)

Huom. Ne ovat auki vain kesäkautena.

(4)

Huom. väliaikaisesti 23.8.–31.10.2013.

(5)

Huom. väliaikaisesti 1.4.–30.11.2015.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/25

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7302 – Styrolution/Braskem/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 72/12)

| 1. | Komissio vastaanotti 23. helmikuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Styrolution Group GmbH (Styrolution) ja brasilialainen yritys Braskem S.A. (Braskem) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan vastaperustetussa yhteisyrityksessä ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 23. helmikuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Styrolution Group GmbH (Styrolution) ja brasilialainen yritys Braskem S.A. (Braskem) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan vastaperustetussa yhteisyrityksessä ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Styrolution: eri sovelluksissa käytettävien styreenipohjaisten termoplastisten hartsien valmistus ja myynti
  —   Braskem: termoplastisten hartsien (esimerkiksi polyeteeni, polypropeeni ja polyvinyylikloridi) sekä kemiallisten perusraaka-aineiden valmistus ja myynti;
  —   yhteisyritys: tiettyjen termoplastisten hartsien myynti Brasiliassa ja muissa Etelä-Amerikan maissa; yhteisyritys tuottaa osan hartseista itse Brasiliassa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Styrolution: eri sovelluksissa käytettävien styreenipohjaisten termoplastisten hartsien valmistus ja myynti

—   Braskem: termoplastisten hartsien (esimerkiksi polyeteeni, polypropeeni ja polyvinyylikloridi) sekä kemiallisten perusraaka-aineiden valmistus ja myynti;

—   yhteisyritys: tiettyjen termoplastisten hartsien myynti Brasiliassa ja muissa Etelä-Amerikan maissa; yhteisyritys tuottaa osan hartseista itse Brasiliassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7302 – Styrolution/Braskem/JV seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7302 – Styrolution/Braskem/JV seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/26

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 72/13)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”PLATE DE FLORENVILLE”

EY-nro: BE-PGI-0005-01151–6.9.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Plate de Florenville”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Belgia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Plate de Florenville on vanhan ranskalaisen Rosa-lajikkeen peruna (Solanum tuberosum L.). Tämän myöhäisen tai keskimyöhäisen lajikkeen lepotila on pitkä, ja sen viljely maassa vaatii keskimäärin 120 päivää.

Solanum tuberosum

Plate de Florenville -perunan mukulan lajityypilliset ja fyysiset ominaisuudet ovat seuraavat:

—   kuoren väri: punertava,

kuoren väri

—   mallon väri: keltainen,

mallon väri

—   muoto: pitkulainen, säännöllinen, hieman litistynyt (pitkänsoikea, munuaisen muotoinen),

muoto

—   kuiva-ainepitoisuus: < 20 prosenttia,

kuiva-ainepitoisuus

—   koko: 25–45 mm.

koko

Keitto-ominaisuuksiltaan Plate de Florenville kuuluu kiinteämaltoisiin perunoihin. Sen aistinvaraiset ominaisuudet (perunalajikkeiden merkitsemiseksi Belgian lajikeluetteloon käytettyjen kansainvälisesti hyväksyttyjen luokitusperusteiden mukaan) ovat seuraavat:

—   mallon kiinteys: enintään 4 (asteikolla 0–10, jossa 0 = kiinteä, 3 = melko kiinteä, 6 = melko pehmeä, 9 = pehmeä),

mallon kiinteys

—   keittokäyttäytyminen: enintään 3 (asteikolla 0–10, jossa 0 = säilyy ehjänä, 3 = hajoaa hieman, 6 = hajoaa huomattavasti, 9 = hajoaa täysin),

keittokäyttäytyminen

—   kosteuspitoisuus: vähintään 3 ja enintään 6 (asteikolla 0–10, jossa 0 = kostea, 3 = melko kostea, 6 = melko kuiva, 9 = kuiva),

kosteuspitoisuus

—   keittotummuminen: arvo enintään 30 (arvo < 20 = hyvä (keittotummuminen erittäin vähäistä), 20 ≤ 30 = keskimääräinen, 30 ≤ 35 = heikko, 35 < 45 = huono, ≥ 45 = erittäin huono).

keittotummuminen

Näiden arvojen perusteella perunalajikkeiden merkitsemiseksi Belgian lajikeluetteloon käytettyjen kansainvälisesti hyväksyttyjen luokitusperusteiden mukaisesti Plate de Florenville luokitellaan kuuluvaksi ryhmään A (A – AB – BA), joka soveltuu ihanteellisesti salaattiperunaksi, höyryssä keitettäväksi tai kuoriperunaksi.

Plate de Florenville -perunan aistinvaraisia erityisominaisuuksia ovat hienostuneen selkeä voimakas maku ja miellyttävän kiinteä suutuntuma. Siinä ei ole lainkaan jauhoisuutta, minkä vuoksi peruna tuntuu raikkaalta.

Plate de Florenville voidaan pitää kaupan tuoreena tai varastoperunana. Erittäin pitkä lepoaika mahdollistaa helpon pitkäkestoisen varastoinnin ilman vaaraa ennenaikaisesta ei-toivotusta itämisestä.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Siemenperunoiden tuotantoa lukuun ottamatta kaikkien tuotantovaiheiden istutuksesta sadon varastoimiseen on tapahduttava rajatulla alueella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Kauppakunnostus- ja pakkaamistoimet sallitaan kaikkialla Euroopan unionin alueella.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Lainsäädännössä edellytettyjen tietojen lisäksi Plate de Florenville -perunan pakkausten päällysmerkinnöissä on oltava rekisteröity nimi, suojatun maantieteellisen merkinnän (SMM) EU-tunnus, (samassa kentässä nimen kanssa), tuottajalle osoitetun riippumattoman sertifiointielimen viitetiedot sekä erän numero ja tuottajan viitetiedot, jos tuottaja on eri kuin kauppakunnostaja/pakkaaja.

Jos Plate de Florenville myydään kuluttajalle irtotavarana, se on voitava tunnistaa selvästi edellä mainittujen päällysmerkintöjä koskevien vaatimusten perusteella.

Nimeen ”Plate de Florenville” voidaan liittää maininta ”primeur” (varhaisperuna), jos tuote täyttää varhaisperunaa koskevat edellytykset (ts. se nostetaan ennen kuin se on täysikokoinen ja kuori irtoaa helposti hieromalla) ja se pidetään kaupan tuoreena ennen syyskuun 15. päivää.

Nimeen ”Plate de Florenville” voidaan liittää maininta ”grenailles” (pikkuperuna), jos mukuloiden koko on alle 25 mm.

Kaikki päällysmerkinnät ja luonnehdinnat on etukäteen esitettävä kyseistä tuotantoa varten osoitetun riippumattoman sertifiointielimen hyväksyttäviksi.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Plate de Florenville -perunan tuotantoalue käsittää seuraavat kunnat:

| — | Chiny (entiset kunnat ennen Izelin ja Jamoignen yhdistämistä), |
| --- | --- |

—

Chiny (entiset kunnat ennen Izelin ja Jamoignen yhdistämistä),

| — | Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance), |
| --- | --- |

—

Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance),

| — | Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval), |
| --- | --- |

—

Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval),

| — | Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue), |
| --- | --- |

—

Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue),

| — | Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger), |
| --- | --- |

—

Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger),

| — | Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny), |
| --- | --- |

—

Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny),

| — | Virton (Ethe, Virton). |
| --- | --- |

—

Virton (Ethe, Virton).

Tällä alueella Plate de Florenville -perunaa viljellään yksinomaan suotuisassa maaperässä, joka kuuluu pääosin seuraaviin tyyppeihin:

| — | hiekkainen tai liejun- ja hiekansekainen hiesu, jossa veden luonnollinen poistuminen on äärimmäistä tai hyvin voimakasta, |
| --- | --- |

—

hiekkainen tai liejun- ja hiekansekainen hiesu, jossa veden luonnollinen poistuminen on äärimmäistä tai hyvin voimakasta,

| — | hiekan- ja liejunsekainen maa, josta vesi poistuu luonnollisesti. |
| --- | --- |

—

hiekan- ja liejunsekainen maa, josta vesi poistuu luonnollisesti.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Plate de Florenville -perunan maantieteellinen tuotantoalue sijaitsee Etelä-Belgiassa alueella, joka tunnetaan nimellä ”Belgian Lorraine”; geologiassa ja maataloudessa sitä kutsutaan myös jurakautiseksi alueeksi. Se on Belgian ainoa mesotsooiselta kaudelta peräisin oleva alue. Yksityiskohtaisemmin ilmaistuna Plate de Florenville -perunan tuotantoalue sijaitsee kyseiseen alueeseen kuuluvassa osassa, josta käytetään historiallis-maantieteellistä nimitystä ”Gaume”.

Gaumen alueen porrasmainen pinnanmuodostus ja etelärinteiden maa-aines ovat yksi sen tärkeimmistä erityispiirteistä. Koska korkeammalle kohoava Ardennien ylänkö suojaa aluetta pohjoisesta tulevilta kylmiltä tuulilta ja sateilta, Gaume sijaitsee Pohjois-Belgian leudon meri-ilmaston ja mannerilmaston välisellä vyöhykkeellä. Erosta kertovat lämpötilojen suurempi vaihteluväli, kesäpäivien suurempi lukumäärä, voimakkaampi auringonpaiste, vähäisemmät sateet ja heikompi tuuli.

Pohjamaan kalkkipitoinen koostumus on myös tärkeä tekijä, sillä se säilyttää hyvin lämpöä. Florenvillen alueen maaperäkerrostumat koostuvat kevyestä hiekkaisesta hiesusta, joka on ilmavaa, johtaa hyvin pois vettä ja lämpiää nopeasti toisin kuin muualla ympäristössä esiintyvä raskas ja vettä sitova savimaa. Aikojen myötä tuottajat havaitsivat, että Plate de Florenvillen laatu kehittyi paremmaksi, kun sitä viljeltiin tällaisessa maassa (liejun- ja hiekansekainen hiesu tai hiekan- ja liejunsekainen maa). Niinpä he paikansivat tällaisessa maaperässä sijaitsevat lohkot, joita alettiin käyttää Plate de Florenvillen viljelyyn. Tämä kertoo kyseisen perunalajikkeen viljelyyn liittyvän ainutlaatuisen erityisosaamisen kertymisestä.

Rautatie on todennäköisesti vaikuttanut merkittävästi näiden perunoiden maineen vakiintumiseen. Vuonna 1880 Virtonin ja Bertrixin väliselle rataosuudelle 165 rakennettiin silloiseen Florenvillen kuntaan rautatieasema. Laajemmassa mittakaavassa kyseinen rataosuus mahdollisti silloin, kuten vielä nykyäänkin, yhteydet Arloniin, Namuriin ja Brysseliin, Belgian rautatieverkon keskiöön. Määre ”de Florenville” on mahdollisesti peräisin kyltistä, joka kiinnitettiin Florenvillen asemalta lähteneisiin vaunuihin, joilla lähiseudun perunantuotanto kerättiin kuljetettavaksi paikallisliikenneverkon kautta. Näin peruna sai kenties nimensä sen aseman mukaan, jolta se lähetettiin eteenpäin.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Värin ja muodon lisäksi Plate de Florenville -perunan tärkeimpiä erityispiirteitä ovat sen hajoamattomuus keitettäessä sekä hienostuneen mieto maku.

Pitkänkin kypsentämisen jälkeen peruna säilyy kokonaisena, hajoamattomana ja säilyttää hyvin muotonsa. Tämän perusteella se voidaan luokitella ryhmään A (ks. 3.2 kohta). Siksi se soveltuukin ihanteellisesti salaattiperunaksi, höyryssä keitettäväksi tai kuoriperunaksi.

Maku on selkeän voimakas ja erittäin hienostunut, ja siinä tuntuu toisinaan saksanpähkinän makua. Voimakas maku on läheisessä yhteydessä mukuloiden pieneen kokoon, koska aromaattiset yhdisteet kerääntyvät yhteen tiiviimmin kuin suuremmissa mukuloissa.

Nämä ominaisuudet johtuvat erityisesti Plate de Florenville -perunan alhaisesta kuiva-ainepitoisuudesta (< 20 %).

Nimi ”Plate de Florenville” on ollut käytössä jo ainakin yli vuosisadan, mikä käy ilmi seuraavista maininnoista:

| — | vuonna 1901 se määritellään paikalliseksi lajikkeeksi (Monographie agricole de la région jurassique (Gaume)), |
| --- | --- |

—

vuonna 1901 se määritellään paikalliseksi lajikkeeksi (Monographie agricole de la région jurassique (Gaume)),

| — | vuonna 1909 viitataan sen kauppaan Florenvillessä (Journal de la société agricole de la province du Luxembourg), |
| --- | --- |

—

vuonna 1909 viitataan sen kauppaan Florenvillessä (Journal de la société agricole de la province du Luxembourg),

| — | vuonna 1930 mainitaan, että ”Plate de Florenville -perunaa viljellään Gaumen alueella” ja että ”se on hyvin kysytty tuote Liègen markkinoilla” (Encyclopédie agricole belge), |
| --- | --- |

—

vuonna 1930 mainitaan, että ”Plate de Florenville -perunaa viljellään Gaumen alueella” ja että ”se on hyvin kysytty tuote Liègen markkinoilla” (Encyclopédie agricole belge),

| — | vuosina 2006 ja 2010 Plate de Florenville / corne de Florenville mainitaan hakusanana belgismisanakirjoissa (Georges Lebouc: Dictionnaire des belgicismes ja Michel Francard: Dictionnaire des belgicismes) |
| --- | --- |

—

vuosina 2006 ja 2010 Plate de Florenville / corne de Florenville mainitaan hakusanana belgismisanakirjoissa (Georges Lebouc: Dictionnaire des belgicismes ja Michel Francard: Dictionnaire des belgicismes)

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Laatu

Laatu

Edellä 5.1 kohdassa kuvatut Gaumen ilmasto- ja maaperäolosuhteet sekä maatyypit ovat erityisen suotuisat Plate de Florenville -perunan viljelylle. Lajike tarvitsee maan, joka johtaa hyvin pois vettä (juurilahon ehkäisemiseksi) ja lämpiää nopeasti, mikä edistää taimien kehittymistä. Edellä kuvattu ilmasto mahdollistaa myös vedensaannin ja vähentää myöhäisten pakkasten riskiä, jolle peruna on erittäin herkkä. Asianmukaisen vedensaannin ansiosta Plate de Florenvillen kuiva-ainepitoisuus on alle 20 prosenttia. Kuivemmassa ilmastossa peruna kehittyisi jauhoisemmaksi, ja vastaavasti kylmempi ja kosteampi ilmasto haittaisi mukuloiden muodostumista. Koska Plate de Florenville on hitaasti kasvava lajike, se on istutettava mahdollisimman aikaisin, minkä vuoksi viljelyyn käytettävän maan nopea lämpeneminen on huomattava etu. On kuitenkin syytä panna merkille, että tällaisessa maassa, josta vesi poistuu hyvin, Plate de Florenville tuottaa selvästi Rosa-lajikkeen nimellistuotosta pienemmän sadon (90 % suhteessa vertailulajikkeena käytettyyn Bintjeen). Sääoloista riippuen hehtaarituotos vaihtelee välillä 12–25 tonnia, mikä on suurin nimityksen ”Plate de Florenville” käytössä sallittu tuotos. Alhainen tuotos on ratkaisevan tärkeä Plate de Florenville -perunan aistinvaraisen laadun kannalta, sillä mitä pienempiä mukulat ovat kooltaan, sitä enemmän niihin kertyy aromaattisia molekyylejä ja sitä maukkaampia perunat ovat.

Yhdessä maaperä- ja ilmasto-olosuhteet sekä tuottajien osaaminen luovat edellytykset, joissa Rosa-lajike voi kehittyä kaikissa suhteissa erittäin korkealaatuiseksi.

Maine

Maine

Nimellä ”Plates” kutsuttu siemenperuna mainitaan belgialaisissa historiallisissa lähteissä 1800-luvun puolivälistä lähtien. Vuonna 1860 Edouard de Croeser de Berges laati luettelon, jonka mukaan Belgiassa oli käytössä 128 perunalajiketta. Niiden joukossa oli Plate, joka kuvattiin hyvälaatuiseksi, kohtuullisen tuottoisaksi ja taudeista vapaaksi lajikkeeksi. Se mainitaan myös Almanach agricole belge -vuosikirjan vuoden 1899 laitoksessa.

Plate de Florenville on saavuttanut niin paikallista kuin kansallista ja kansainvälistäkin mainetta. Tästä kertoo esimerkiksi Florenvillessä vuodesta 1994 lähtien vuosittain yhtenä lokakuun viikonloppuna järjestettävä Fête de la Pomme de Terre -tapahtuma. Se huomioidaan sekä paikallisessa lehdistössä (L’Avenir du Luxembourg, esim. 2011, 2012 ja 2013) että maan rajojen ulkopuolella (maininnat vuonna 2013 ranskalaisessa L’Union-L’Ardennais -lehdessä. Plates de Florenville on mainittu niin ikään Belgian lehdistössä (Le Soir, La Libre Belgique tai hollanninkielinen De Standaard) ja kansainvälisessä lehdistössä (esim. ranskalainen Le Figaro).

Se esiintyy myös alueen matkailuoppaissa, esimerkiksi

| — | Chinyn, Florenvillen ja Herbeumontin matkailutoimiston vuonna 2002 julkaisema Tourisme en Beau Canton de Gaume ja |
| --- | --- |

—

Chinyn, Florenvillen ja Herbeumontin matkailutoimiston vuonna 2002 julkaisema Tourisme en Beau Canton de Gaume ja

| — | vuonna 2009 julkaistu André Pierlot’n vaellusopas La Transgaumaise. |
| --- | --- |

—

vuonna 2009 julkaistu André Pierlot’n vaellusopas La Transgaumaise.

Luxembourgin läänin gastronomiassa Plate de Florenville -perunaa käytetään useissa eri ruokalajeissa, joissa sen koossapysyvyys on hyvin tärkeä ominaisuus:

| — | ”touffaye”, haudutettu (”al touffaye”) höystö (Chantal Van Gelderen, 1999), |
| --- | --- |

—

”touffaye”, haudutettu (”al touffaye”) höystö (Chantal Van Gelderen, 1999),

| — | ”roustiquettes gaumaises”, Noël Anselot’n vuonna 1980 kehittämä ohje paistettujen perunoiden valmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

”roustiquettes gaumaises”, Noël Anselot’n vuonna 1980 kehittämä ohje paistettujen perunoiden valmistamiseksi,

| — | ”floriflette”, Confrérie des Sossons d’Orvaulx -seuran kehittämä Orval-oluella maustettu perunagratiini. |
| --- | --- |

—

”floriflette”, Confrérie des Sossons d’Orvaulx -seuran kehittämä Orval-oluella maustettu perunagratiini.

Gastronomisen laatunsa ansiosta Plate de Florenville on tyypillisenä herkkuna mukana myös useiden ravintoloiden ruokalistoilla, kuten

| — | perunagratiini ”Gratinée de Florenville” (Ferme des Sanglochons, Verlaine-Neufchâteau, Luxembourgin lääni), |
| --- | --- |

—

perunagratiini ”Gratinée de Florenville” (Ferme des Sanglochons, Verlaine-Neufchâteau, Luxembourgin lääni),

| — | ”Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette”, perunasta, ravusta, katkaravuista ja belgialaisesta kaviaarista valmistettu vanukas ruohosipulilla maustetun osteri-voikastikkeen kera (gurmeeravintola Comme Chez Soi, Bryssel). |
| --- | --- |

—

”Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette”, perunasta, ravusta, katkaravuista ja belgialaisesta kaviaarista valmistettu vanukas ruohosipulilla maustetun osteri-voikastikkeen kera (gurmeeravintola Comme Chez Soi, Bryssel).

Kuluttajien suuresti arvostama Plate de Florenville tunnetaan perunana, joka tuottaa pienen mutta laadultaan erinomaisen sadon. Tästä kertoo myös sen hinta, joka useiden 1900-luvun jälkipuoliskolta peräisin olevien lähteiden mukaan oli muita perunoita korkeampi. Vielä nykyisinkin sen myyntihinta (1,99 euroa/kg) on korkeampi verrattuna muihin kiinteämaltoisiin perunalajikkeisiin, kuten Charlotte (1,20 euroa/kg).

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

3

http://agriculture.wallonie.be/apps/spip_wolwin/IMG/pdf/Dossier-Plate-Florenville-IGP.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

---

Oikaisuja

| 28.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 72/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 72/31

---

Oikaisu ehdotuspyyntöön

Ohjeet – EACEA 03/2015

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite:

Tekninen apu lähettäville järjestöille

Vastaanottavien järjestöjen humanitaarisen avun valmiuksien kehittäminen

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 17, 20. tammikuuta 2015
  )

(2015/C 72/14)

Sivulla 12:

on:

”6.1.2   Kumppanit ja avustuskelpoiset kumppanuudet

Kumppanijärjestön on oltava

| — | voittoa tavoittelematon kansalaisjärjestö, |
| --- | --- |

—

voittoa tavoittelematon kansalaisjärjestö,

| — | julkisoikeudellinen yhteisö, joka on luonteeltaan siviililaitos, tai |
| --- | --- |

—

julkisoikeudellinen yhteisö, joka on luonteeltaan siviililaitos, tai

| — | Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto.” |
| --- | --- |

—

Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto.”

pitää olla:

pitää olla:

”6.1.2   Kumppanit ja avustuskelpoiset kumppanuudet

Teknistä apua varten kumppanijärjestöjen on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä:

| — | voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt, jotka on perustettu jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:ssa, |
| --- | --- |

—

voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt, jotka on perustettu jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ja joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:ssa,

| — | julkisoikeudelliset yhteisöt, jotka ovat luonteeltaan siviililaitoksia, tai |
| --- | --- |

—

julkisoikeudelliset yhteisöt, jotka ovat luonteeltaan siviililaitoksia, tai

| — | Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto. |
| --- | --- |

—

Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto.

Valmiuksien kehittämistä varten kumppanijärjestöjen on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä:

| — | voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt, jotka toimivat tai jotka on perustettu kolmannessa maassa kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

—

voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt, jotka toimivat tai jotka on perustettu kolmannessa maassa kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti,

| — | julkisoikeudelliset yhteisöt, jotka ovat luonteeltaan siviililaitoksia, tai |
| --- | --- |

—

julkisoikeudelliset yhteisöt, jotka ovat luonteeltaan siviililaitoksia, tai

| — | kansainväliset virastot ja järjestöt.” |
| --- | --- |

—

kansainväliset virastot ja järjestöt.”

Sivulla 13:

on:

on:

| ”b) | Johonkin seuraavista maista sijoittautuneet järjestöt voivat olla kumppaneita valmiuksien kehittämisen hankkeissa:






  — | Euroopan unionin jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta, |
| --- | --- | --- |

”b)

Johonkin seuraavista maista sijoittautuneet järjestöt voivat olla kumppaneita valmiuksien kehittämisen hankkeissa:

—

Euroopan unionin jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta,

| — | kolmannet maat, joissa humanitaarista apua annetaan (2). Luettelo kolmansista maista on osoitteessa https://eacea.ec.europa.eu/eu-aid-volunteers/funding/ |
| --- | --- |

—

kolmannet maat, joissa humanitaarista apua annetaan (2). Luettelo kolmansista maista on osoitteessa https://eacea.ec.europa.eu/eu-aid-volunteers/funding/

Valmiuksien kehittämisen hankkeisiin on osallistuttava hakijan lisäksi kumppaniorganisaatioita vähintään kuudesta eri maasta. Kumppaneista

| — | vähintään kolmen on oltava kolmansista maista, |
| --- | --- |

—

vähintään kolmen on oltava kolmansista maista,

| — | kaikilla, jotka sijaitsevat ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus humanitaarisen avun alalla toimimisesta, |
| --- | --- |

—

kaikilla, jotka sijaitsevat ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus humanitaarisen avun alalla toimimisesta,

| — | vähintään kahden, jotka sijaitsevat kolmannessa maassa, on toimittava humanitaarisen avun alalla ja |
| --- | --- |

—

vähintään kahden, jotka sijaitsevat kolmannessa maassa, on toimittava humanitaarisen avun alalla ja

| — | vähintään yhdellä, joka sijaitsee ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus vapaaehtoisten johtamisesta.” |
| --- | --- |

—

vähintään yhdellä, joka sijaitsee ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus vapaaehtoisten johtamisesta.”

pitää olla:

pitää olla:

| ”b) | Johonkin seuraavista maista sijoittautuneet järjestöt voivat olla kumppaneita valmiuksien kehittämisen hankkeissa:






  — | Euroopan unionin jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta, |
| --- | --- | --- |

”b)

Johonkin seuraavista maista sijoittautuneet järjestöt voivat olla kumppaneita valmiuksien kehittämisen hankkeissa:

—

Euroopan unionin jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta,

| — | kolmannet maat, joissa humanitaarista apua annetaan (1). |
| --- | --- |

—

kolmannet maat, joissa humanitaarista apua annetaan (1).

Valmiuksien kehittämisen hankkeisiin on osallistuttava hakijan lisäksi kumppaniorganisaatioita vähintään kuudesta eri maasta. Niistä

| — | on kumppanuuksiin osallistuttava – hakija mukaan lukien – kumppaneita vähintään kolmesta ohjelmaan osallistuvasta maasta ja vähintään kolmesta kolmannesta maasta, |
| --- | --- |

—

on kumppanuuksiin osallistuttava – hakija mukaan lukien – kumppaneita vähintään kolmesta ohjelmaan osallistuvasta maasta ja vähintään kolmesta kolmannesta maasta,

| — | kaikilla kumppaneilla, jotka sijaitsevat ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus humanitaarisen avun alalla toimimisesta, |
| --- | --- |

—

kaikilla kumppaneilla, jotka sijaitsevat ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus humanitaarisen avun alalla toimimisesta,

| — | vähintään kahden kumppanin, jotka sijaitsevat kolmannessa maassa, on toimittava humanitaarisen avun alalla ja |
| --- | --- |

—

vähintään kahden kumppanin, jotka sijaitsevat kolmannessa maassa, on toimittava humanitaarisen avun alalla ja

| — | vähintään yhdellä kumppanilla, joka sijaitsee ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus vapaaehtoisten johtamisesta. |
| --- | --- |

—

vähintään yhdellä kumppanilla, joka sijaitsee ohjelmaan osallistuvassa maassa, on oltava vähintään viiden vuoden kokemus vapaaehtoisten johtamisesta.

---

(1)  Humanitaarinen apu määritellään asetuksen (EU) N:o 375/2014 3 artiklan d alakohdassa, jonka mukaan se on ”kolmansissa maissa toteutettavia toimia ja operaatioita, joiden tarkoituksena on antaa tarveperusteista hätäapua, jolla pyritään pelastamaan ja suojelemaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo ihmisten aiheuttamissa kriiseissä tai luonnonkatastrofeissa. Se käsittää avustus- ja suojelutoimet humanitaarisissa kriiseissä tai niiden jälkitilanteissa, tukitoimenpiteet, joilla varmistetaan apua tarvitsevien luokse pääseminen ja helpotetaan avun esteetöntä toimittamista, sekä toimet, joiden tarkoituksena on parantaa katastrofivalmiutta ja vähentää katastrofiriskiä ja joilla edistetään selviytymiskykyä ja valmiutta toimia kriisitilanteissa ja toipua niistä”.”

1

---