# Eiropas Savienības L 79/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 79 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 25. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 79

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 25. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2015/496 (2015. gada 17. marts), ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2015/496 (2015. gada 17. marts), ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/497 (2015. gada 20. marts), ar ko nosaka aizliegumu Vācijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos IIa un IV zonā | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/498 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/499 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, kas jāizmanto, lai piešķirtu uzraudzības iestādes apstiprinājumu papildu pašu kapitāla posteņu izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/500 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, kuras jāievēro saistībā ar uzraudzības iestāžu apstiprinājumu atbilstības pielāgojuma piemērošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/501 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/502 (2015. gada 24. marts) par atļauju lietot preparātu Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 par barības piedevu piena govīm (atļaujas turētājs Micro Bio-System Ltd) (
  1
  ) | 57 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/503 (2015. gada 24. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 60 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2015/497 (2015. gada 20. marts), ar ko nosaka aizliegumu Vācijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos IIa un IV zonā

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/498 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/499 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, kas jāizmanto, lai piešķirtu uzraudzības iestādes apstiprinājumu papildu pašu kapitāla posteņu izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  )

1

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/500 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, kuras jāievēro saistībā ar uzraudzības iestāžu apstiprinājumu atbilstības pielāgojuma piemērošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (
  1
  )

1

18

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/501 (2015. gada 24. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/502 (2015. gada 24. marts) par atļauju lietot preparātu Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 par barības piedevu piena govīm (atļaujas turētājs Micro Bio-System Ltd) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Micro Bio-System Ltd

1

57

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/503 (2015. gada 24. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2015/496

(2015. gada 17. marts),

ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 352. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (1983. gada 1. februāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (1) Savienības vēstures arhīvi tiek glabāti un, ja iespējams, darīti pieejami sabiedrībai pēc tam, kad ir pagājis 30 gadu laikposms. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (1983. gada 1. februāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (1) Savienības vēstures arhīvi tiek glabāti un, ja iespējams, darīti pieejami sabiedrībai pēc tam, kad ir pagājis 30 gadu laikposms.

| (2) | Pienākums izveidot vēstures arhīvus un, ja iespējams, darīt tos pieejamus sabiedrībai attiecas uz katru Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 minēto iestādi (“iestādes”) atbilstīgi tajā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pienākums izveidot vēstures arhīvus un, ja iespējams, darīt tos pieejamus sabiedrībai attiecas uz katru Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 minēto iestādi (“iestādes”) atbilstīgi tajā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (3) | Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 ir paredzēts, ka katra iestāde glabā savus vēstures arhīvus vietā, ko uzskata par vispiemērotāko. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 ir paredzēts, ka katra iestāde glabā savus vēstures arhīvus vietā, ko uzskata par vispiemērotāko.

| (4) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 1984. gadā nolēma, ka savus vēstures arhīvus deponēs Eiropas Universitātes institūtā (EUI) Florencē, kur tos arī darīs pieejamus sabiedrībai. Šajā nolūkā 1984. gada 17. decembrī tika parakstīts līgums starp Eiropas Kopienām, ko pārstāv Komisija, un EUI (“deponēšanas līgums”). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 1984. gadā nolēma, ka savus vēstures arhīvus deponēs Eiropas Universitātes institūtā (EUI) Florencē, kur tos arī darīs pieejamus sabiedrībai. Šajā nolūkā 1984. gada 17. decembrī tika parakstīts līgums starp Eiropas Kopienām, ko pārstāv Komisija, un EUI (“deponēšanas līgums”).

| (5) | Vēlāk Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Eiropas Revīzijas palāta piekrita ievērot deponēšanas līguma noteikumus. Eiropas Investīciju banka deponē savus vēstures arhīvus EUI, pamatojoties uz atsevišķu konvenciju ar EUI, ko parakstīja 2005. gada 1. jūlijā, un uz “Noteikumiem par vēsturiskajiem arhīviem”, ko 2005. gada 7. oktobrī pieņēma bankas Vadības komiteja (2). |
| --- | --- |

(5)

Vēlāk Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Eiropas Revīzijas palāta piekrita ievērot deponēšanas līguma noteikumus. Eiropas Investīciju banka deponē savus vēstures arhīvus EUI, pamatojoties uz atsevišķu konvenciju ar EUI, ko parakstīja 2005. gada 1. jūlijā, un uz “Noteikumiem par vēsturiskajiem arhīviem”, ko 2005. gada 7. oktobrī pieņēma bankas Vadības komiteja (2).

| (6) | Itālijas valdība ir piešķīrusi EUI piemērotas telpas, kas ir pieejamas pastāvīgi un bez maksas, lai nodrošinātu, ka deponētie arhīvi tiek glabāti un aizsargāti saskaņā ar atzītiem starptautiskiem standartiem, un lai nodrošinātu iespēju tos izmantot uz vietas. |
| --- | --- |

(6)

Itālijas valdība ir piešķīrusi EUI piemērotas telpas, kas ir pieejamas pastāvīgi un bez maksas, lai nodrošinātu, ka deponētie arhīvi tiek glabāti un aizsargāti saskaņā ar atzītiem starptautiskiem standartiem, un lai nodrošinātu iespēju tos izmantot uz vietas.

| (7) | Iestāžu vēstures arhīvu deponēšanas EUI mērķis ir nodrošināt piekļuvi šiem arhīviem vienuviet, veicināt to izmantošanu un sekmēt Eiropas integrācijas un Eiropas iestāžu vēstures izpēti. EUI ir plaši pazīstams akadēmisko pētījumu un mācību centrs, kas īpašu uzmanību pievērš Eiropai un Eiropas integrācijai. Tam ir gandrīz 30 gadu pieredze Savienības vēstures arhīvu pārvaldībā, jaunākās zinātniskās izpētes iekārtas un repozitoriji, kas īpaši sagatavoti minēto arhīvu glabāšanai un izmantošanai, un tas ir starptautiski pazīstams kā vieta, kur glabā minētos arhīvus. |
| --- | --- |

(7)

Iestāžu vēstures arhīvu deponēšanas EUI mērķis ir nodrošināt piekļuvi šiem arhīviem vienuviet, veicināt to izmantošanu un sekmēt Eiropas integrācijas un Eiropas iestāžu vēstures izpēti. EUI ir plaši pazīstams akadēmisko pētījumu un mācību centrs, kas īpašu uzmanību pievērš Eiropai un Eiropas integrācijai. Tam ir gandrīz 30 gadu pieredze Savienības vēstures arhīvu pārvaldībā, jaunākās zinātniskās izpētes iekārtas un repozitoriji, kas īpaši sagatavoti minēto arhīvu glabāšanai un izmantošanai, un tas ir starptautiski pazīstams kā vieta, kur glabā minētos arhīvus.

| (8) | Iestāžu vēstures arhīvu turpmāka deponēšana EUI būtu jāiekļauj Savienības tiesību aktos, lai atspoguļotu EUI kā iestāžu partnera lomu attiecībā uz to vēstures arhīvu pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

(8)

Iestāžu vēstures arhīvu turpmāka deponēšana EUI būtu jāiekļauj Savienības tiesību aktos, lai atspoguļotu EUI kā iestāžu partnera lomu attiecībā uz to vēstures arhīvu pārvaldīšanu.

| (9) | Šī regula būtu jāpiemēro visām iestādēm, un tai nebūtu jāskar iestāžu atbildība par savu vēstures arhīvu nodošanu atklātībai un katras iestādes īpašumtiesības uz saviem vēstures arhīviem. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula būtu jāpiemēro visām iestādēm, un tai nebūtu jāskar iestāžu atbildība par savu vēstures arhīvu nodošanu atklātībai un katras iestādes īpašumtiesības uz saviem vēstures arhīviem.

| (10) | Tomēr Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Centrālās bankas (ECB) īpašais darbības raksturs attaisno to atbrīvošanu no šajā regulā noteiktā pienākuma deponēt savus vēstures arhīvus EUI. EST un ECB var brīvprātīgi deponēt savus vēstures arhīvus EUI. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Centrālās bankas (ECB) īpašais darbības raksturs attaisno to atbrīvošanu no šajā regulā noteiktā pienākuma deponēt savus vēstures arhīvus EUI. EST un ECB var brīvprātīgi deponēt savus vēstures arhīvus EUI.

| (11) | Iestādēm un EUI būtu, ja iespējams, jādara vēstures arhīvi pieejami sabiedrībai digitalizētā un digitālā formātā, lai atvieglotu iespēju tos izmantot internetā. |
| --- | --- |

(11)

Iestādēm un EUI būtu, ja iespējams, jādara vēstures arhīvi pieejami sabiedrībai digitalizētā un digitālā formātā, lai atvieglotu iespēju tos izmantot internetā.

| (12) | Savienības vēstures arhīvos, ko deponē EUI, esošie personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3). |
| --- | --- |

(12)

Savienības vēstures arhīvos, ko deponē EUI, esošie personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3).

| (13) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 Komisija apspriedās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju attiecībā uz likumdošanas priekšlikumu, kura rezultāts ir šī regula, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs par to 2012. gada 10. oktobrī sniedza atzinumu (4), |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 Komisija apspriedās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju attiecībā uz likumdošanas priekšlikumu, kura rezultāts ir šī regula, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs par to 2012. gada 10. oktobrī sniedza atzinumu (4),

| (14) | Sīki izstrādāti noteikumi par vēstures arhīvu pārvaldību EUI, tostarp to deponēšanu, piekļuvi un publisku izmantošanu, kā arī iestāžu un EUI savstarpējām lomām un pienākumiem, būtu jānosaka partnerattiecību pamatnolīgumā. |
| --- | --- |

(14)

Sīki izstrādāti noteikumi par vēstures arhīvu pārvaldību EUI, tostarp to deponēšanu, piekļuvi un publisku izmantošanu, kā arī iestāžu un EUI savstarpējām lomām un pienākumiem, būtu jānosaka partnerattiecību pamatnolīgumā.

| (15) | Izmaksas par Savienības vēstures arhīvu pārvaldību, ko veic EUI, būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta, un minētās izmaksas būtu jāsedz visām iestādēm, kas deponē materiālus. |
| --- | --- |

(15)

Izmaksas par Savienības vēstures arhīvu pārvaldību, ko veic EUI, būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta, un minētās izmaksas būtu jāsedz visām iestādēm, kas deponē materiālus.

| (16) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83, |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 groza šādi:

| 1) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Katra iestāde, kas nav Eiropas Savienības Tiesa (EST) un Eiropas Centrālā banka (ECB), deponē Eiropas Universitātes institūtā (EUI) Florencē dokumentus, kas ir daļa no tās vēstures arhīviem un ko tā saskaņā ar šo regulu ir nodevusi atklātībai. Deponēšana notiek saskaņā ar pielikumu.
  Neatkarīgi no pirmās daļas iestādes, kas deponē materiālus, juridisku vai administratīvu iemeslu dēļ var nedeponēt EUI konkrētu dokumentu oriģinālus. Tādā gadījumā tās deponē šādu dokumentu mikroformu vai digitālu kopiju.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Katra iestāde, kas nav Eiropas Savienības Tiesa (EST) un Eiropas Centrālā banka (ECB), deponē Eiropas Universitātes institūtā (EUI) Florencē dokumentus, kas ir daļa no tās vēstures arhīviem un ko tā saskaņā ar šo regulu ir nodevusi atklātībai. Deponēšana notiek saskaņā ar pielikumu.

Neatkarīgi no pirmās daļas iestādes, kas deponē materiālus, juridisku vai administratīvu iemeslu dēļ var nedeponēt EUI konkrētu dokumentu oriģinālus. Tādā gadījumā tās deponē šādu dokumentu mikroformu vai digitālu kopiju.”

| b) | pievieno šādus punktus:
  “3.   EST un ECB var brīvprātīgi deponēt savus vēstures arhīvus EUI.
  4.   Iestādes, kas deponē materiālus, patur savu arhīvu īpašumtiesības, un tām ir ekskluzīva atbildība attiecībā uz EUI deponēto vai citādā veidā pieejamo dokumentu un lietu sastāvu.
  5.   Iestāžu vēsturisko arhīvu deponēšana EUI neietekmē arhīvu aizsardzību, kā noteikts Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā Protokola (Nr. 7) par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 2. pantā.
  6.   EUI nodrošina deponēto arhīvu saglabāšanu un aizsardzību. Saglabāšana un aizsardzība atbilst atzītiem starptautiskiem standartiem attiecībā uz arhīvu fizisku aizsardzību un notiek, ievērojot vismaz tos tehniskos un drošības noteikumus, kas ir spēkā Itālijā attiecībā uz valsts arhīvu saglabāšanu un pārvaldību. Šajā nolūkā deponētie dokumenti ir jāuzglabā piemērotā repozitorijā.
  7.   EUI ir vienīgais atbildīgais par personālu, kas tiks pieņemts darbā pārvaldīt Savienības vēstures arhīvus, kas deponēti EUI. EUI nodrošina, lai personālam, kura uzdevums ir pārvaldīt vēstures arhīvus, būtu atbilstīga profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama darba veikšanai šajā jomā.
  8.   Katra iestāde, kas deponē materiālus, ir tiesīga saņemt informāciju par to, kā EUI pārvalda tās arhīvus, un pārbaudīt arhīvus, ko tā ir deponējusi EUI.
  9.   EUI dara pieejamus sabiedrībai vēstures arhīvus, ko tas saņem saskaņā ar 1. un 3. punktu. Iestādes arī var darīt pieejamas sabiedrībai to pašu vēstures arhīvu kopijas.
  10.   Izmaksas par Savienības vēstures arhīvu pārvaldību būtu jāfinansē no visu to iestāžu, kas tos deponējušas, iemaksām attiecīgā budžeta pozīcijā gada apropriāciju robežās, kuras budžeta lēmējinstitūcija ir darījusi pieejamas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5). Šādas finanšu iemaksas nesedz izmaksas, kas saistītas ar ēku un repozitoriju nodrošināšanu un pielāgošanu, lai izvietotu arhīvus un personālu.
  Pirmajā daļā minēto iemaksu apjoms ir proporcionāls iestāžu, kuras deponē materiālus, attiecīgo štatu sarakstu apjomam. Katra iemaksa tiek pārrēķināta ik reizi, kad savus vēstures arhīvus EUI sāk deponēt papildu iestādes, vai vismaz reizi piecos gados.
  11.   EUI rīkojas kā apstrādātājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. pantu, ņemot vērā to iestāžu norādījumus, kas ir deponējušas materiālus. EUI apstrādā jebkurus iestāžu vēstures arhīvos esošos personas datus saskaņā ar garantijām, kas noteiktas minētajā regulā.
  12.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam arī turpmāk ir uzraudzības pilnvaras attiecībā uz iestādēm saistībā ar to personas datu apstrādi, kuri ir vēstures arhīvos, kas deponēti EUI.; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“3.   EST un ECB var brīvprātīgi deponēt savus vēstures arhīvus EUI.

4.   Iestādes, kas deponē materiālus, patur savu arhīvu īpašumtiesības, un tām ir ekskluzīva atbildība attiecībā uz EUI deponēto vai citādā veidā pieejamo dokumentu un lietu sastāvu.

5.   Iestāžu vēsturisko arhīvu deponēšana EUI neietekmē arhīvu aizsardzību, kā noteikts Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā Protokola (Nr. 7) par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 2. pantā.

6.   EUI nodrošina deponēto arhīvu saglabāšanu un aizsardzību. Saglabāšana un aizsardzība atbilst atzītiem starptautiskiem standartiem attiecībā uz arhīvu fizisku aizsardzību un notiek, ievērojot vismaz tos tehniskos un drošības noteikumus, kas ir spēkā Itālijā attiecībā uz valsts arhīvu saglabāšanu un pārvaldību. Šajā nolūkā deponētie dokumenti ir jāuzglabā piemērotā repozitorijā.

7.   EUI ir vienīgais atbildīgais par personālu, kas tiks pieņemts darbā pārvaldīt Savienības vēstures arhīvus, kas deponēti EUI. EUI nodrošina, lai personālam, kura uzdevums ir pārvaldīt vēstures arhīvus, būtu atbilstīga profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama darba veikšanai šajā jomā.

8.   Katra iestāde, kas deponē materiālus, ir tiesīga saņemt informāciju par to, kā EUI pārvalda tās arhīvus, un pārbaudīt arhīvus, ko tā ir deponējusi EUI.

9.   EUI dara pieejamus sabiedrībai vēstures arhīvus, ko tas saņem saskaņā ar 1. un 3. punktu. Iestādes arī var darīt pieejamas sabiedrībai to pašu vēstures arhīvu kopijas.

10.   Izmaksas par Savienības vēstures arhīvu pārvaldību būtu jāfinansē no visu to iestāžu, kas tos deponējušas, iemaksām attiecīgā budžeta pozīcijā gada apropriāciju robežās, kuras budžeta lēmējinstitūcija ir darījusi pieejamas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5). Šādas finanšu iemaksas nesedz izmaksas, kas saistītas ar ēku un repozitoriju nodrošināšanu un pielāgošanu, lai izvietotu arhīvus un personālu.

Pirmajā daļā minēto iemaksu apjoms ir proporcionāls iestāžu, kuras deponē materiālus, attiecīgo štatu sarakstu apjomam. Katra iemaksa tiek pārrēķināta ik reizi, kad savus vēstures arhīvus EUI sāk deponēt papildu iestādes, vai vismaz reizi piecos gados.

11.   EUI rīkojas kā apstrādātājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. pantu, ņemot vērā to iestāžu norādījumus, kas ir deponējušas materiālus. EUI apstrādā jebkurus iestāžu vēstures arhīvos esošos personas datus saskaņā ar garantijām, kas noteiktas minētajā regulā.

12.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam arī turpmāk ir uzraudzības pilnvaras attiecībā uz iestādēm saistībā ar to personas datu apstrādi, kuri ir vēstures arhīvos, kas deponēti EUI.

| 2) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Katra iestāde pieņem iekšējos noteikums šīs regulas piemērošanai. Tajos ietver noteikumus par vēstures arhīvu saglabāšanu un nodošanu atklātībai un par tajos esošo personas datu aizsardzību. Ja iespējams, iestādes savus arhīvus dara pieejamus sabiedrībai ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem, tostarp digitalizētus un digitāla formāta arhīvus, un atvieglo iespēju tos izmantot internetā. Tās saglabā arī dokumentus, kas ir pieejami veidos, kuri atbilst īpašām vajadzībām (Braila rakstā, īpaši lielā drukā vai ierakstos).”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Katra iestāde pieņem iekšējos noteikums šīs regulas piemērošanai. Tajos ietver noteikumus par vēstures arhīvu saglabāšanu un nodošanu atklātībai un par tajos esošo personas datu aizsardzību. Ja iespējams, iestādes savus arhīvus dara pieejamus sabiedrībai ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem, tostarp digitalizētus un digitāla formāta arhīvus, un atvieglo iespēju tos izmantot internetā. Tās saglabā arī dokumentus, kas ir pieejami veidos, kuri atbilst īpašām vajadzībām (Braila rakstā, īpaši lielā drukā vai ierakstos).”

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Komisija slēdz partnerattiecību pamatnolīgumu ar EUI to iestāžu vārdā, kas deponē materiālus. Minētajā partnerattiecību pamatnolīgumā iekļauj sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz iestāžu un EUI savstarpējām lomām un pienākumiem saistībā ar Savienības vēstures arhīvu pārvaldību, tostarp to deponēšanu, saglabāšanu, piekļuvi un publisku izmantošanu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Komisija slēdz partnerattiecību pamatnolīgumu ar EUI to iestāžu vārdā, kas deponē materiālus. Minētajā partnerattiecību pamatnolīgumā iekļauj sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz iestāžu un EUI savstarpējām lomām un pienākumiem saistībā ar Savienības vēstures arhīvu pārvaldību, tostarp to deponēšanu, saglabāšanu, piekļuvi un publisku izmantošanu.”

| 3) | tekstu pielikumā pievieno Regulai (EEK, Euratom) Nr. 354/83 kā pielikumu. |
| --- | --- |

3)

tekstu pielikumā pievieno Regulai (EEK, Euratom) Nr. 354/83 kā pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.

1

(2)  OV C 289, 22.11.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

3

(4)  OV C 28, 30.1.2013., 9. lpp.

4

(5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.”

5

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR IESTĀŽU VĒSTURES ARHĪVU DEPONĒŠANU EIROPAS UNIVERSITĀTES INSTITŪTĀ FLORENCĒ

| 1. | Ja arhīvi nav digitālā formātā, tad EUI pastāvīgai saglabāšanai deponē dokumentu oriģinālus kopā ar to mikroformu kopiju un/vai kopiju digitālā formātā.
  Ja arhīvi ir digitālā formātā, tad EUI ir pastāvīga piekļuve dokumentiem tādā veidā, lai sniegtu tam iespēju izpildīt savu pienākumu nodrošināt sabiedrībai piekļuvi vēstures arhīviem vienuviet un veicināt to izmantošanu. Iestādes, kas sagatavojušas materiālus, joprojām ir atbildīgas par pastāvīgu to savu arhīvu glabāšanu, kuri ir digitālā formātā. |
| --- | --- |

1.

Ja arhīvi nav digitālā formātā, tad EUI pastāvīgai saglabāšanai deponē dokumentu oriģinālus kopā ar to mikroformu kopiju un/vai kopiju digitālā formātā.

Ja arhīvi ir digitālā formātā, tad EUI ir pastāvīga piekļuve dokumentiem tādā veidā, lai sniegtu tam iespēju izpildīt savu pienākumu nodrošināt sabiedrībai piekļuvi vēstures arhīviem vienuviet un veicināt to izmantošanu. Iestādes, kas sagatavojušas materiālus, joprojām ir atbildīgas par pastāvīgu to savu arhīvu glabāšanu, kuri ir digitālā formātā.

| 2. | Deponēšana notiek katru gadu un, ja iespējams, saskaņā ar iestāžu parastajām arhivālās pamatapstrādes procedūrām. |
| --- | --- |

2.

Deponēšana notiek katru gadu un, ja iespējams, saskaņā ar iestāžu parastajām arhivālās pamatapstrādes procedūrām.

| 3. | EUI nemaina arhīva klasifikāciju, ko ir noteikusi iestāde, kura to deponē, un neiznīcina un nemaina dokumentus vai lietas. |
| --- | --- |

3.

EUI nemaina arhīva klasifikāciju, ko ir noteikusi iestāde, kura to deponē, un neiznīcina un nemaina dokumentus vai lietas.

| 4. | Pēc iestādes, kas deponē materiālus, pieprasījuma EUI atdod deponēto dokumentu un lietu oriģinālus šai iestādei. Iestādes, kas deponējušas materiālus, atkal atdod oriģinālus EUI, tiklīdz tie vairs iestādēm nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

4.

Pēc iestādes, kas deponē materiālus, pieprasījuma EUI atdod deponēto dokumentu un lietu oriģinālus šai iestādei. Iestādes, kas deponējušas materiālus, atkal atdod oriģinālus EUI, tiklīdz tie vairs iestādēm nav vajadzīgi.

| 5. | EUI nekavējoties informē iestādes, kas deponējušas materiālus, par jebkādiem apstākļiem, kuri varētu apdraudēt deponēto arhīvu neaizskaramību.” |
| --- | --- |

5.

EUI nekavējoties informē iestādes, kas deponējušas materiālus, par jebkādiem apstākļiem, kuri varētu apdraudēt deponēto arhīvu neaizskaramību.”

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/497

(2015. gada 20. marts),

ar ko nosaka aizliegumu Vācijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos IIa un IV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteiktas kvotas 2015. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2015/104 (2) ir noteiktas kvotas 2015. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2015. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2015. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2015. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2015. gada 19. janvāra Regula (ES) 2015/104, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 03/TQ104 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | SRX/2AC4-C |
| Suga | Rajveidīgās zivis (Rajiformes) |
| Zona | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā |
| Aizlieguma datums | 6.3.2015. |

Nr.

03/TQ104

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

SRX/2AC4-C

Suga

Rajveidīgās zivis (Rajiformes)

Zona

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

Aizlieguma datums

6.3.2015.

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/498

(2015. gada 24. marts),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 111. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību pieteikumi izmantot sabiedrības īpašos parametrus būtu jāsagatavo piesardzīgi un reālistiski, un tajos būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama uzraudzības iestāžu novērtējumam. Tajos būtu jāiekļauj novērtējums par to, kā tiks izpildīti datu pilnīguma, precizitātes un atbilstības kritēriji. |
| --- | --- |

(1)

Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību pieteikumi izmantot sabiedrības īpašos parametrus būtu jāsagatavo piesardzīgi un reālistiski, un tajos būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama uzraudzības iestāžu novērtējumam. Tajos būtu jāiekļauj novērtējums par to, kā tiks izpildīti datu pilnīguma, precizitātes un atbilstības kritēriji.

| (2) | Informācija, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai jāiekļauj tās pieteikumā, būtu jāprecizē, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestāžu lēmumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(2)

Informācija, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai jāiekļauj tās pieteikumā, būtu jāprecizē, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestāžu lēmumu pieņemšanai.

| (3) | Pieteikums sabiedrības īpašo parametru izmantošanai ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK 40. pantā, būtu rūpīgi jāizvērtē tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums sabiedrības īpašo parametru izmantošanai ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK 40. pantā, būtu rūpīgi jāizvērtē tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu.

| (4) | Būtu jānosaka noteikumi, lai uzraudzības iestādes spētu pieņemt atbilstošas procedūras. Būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu apstiprināšanu, ko veic uzraudzības iestādes. Tie būtu jāpielāgo samērīgi ar pieteikumu sarežģītību, lai pārvaldītu apstiprināšanas procesu. Apstiprināšanas process var ilgt mazāk nekā sešus mēnešus, ja tas ir samērīgi ar sarežģītību. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jānosaka noteikumi, lai uzraudzības iestādes spētu pieņemt atbilstošas procedūras. Būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu apstiprināšanu, ko veic uzraudzības iestādes. Tie būtu jāpielāgo samērīgi ar pieteikumu sarežģītību, lai pārvaldītu apstiprināšanas procesu. Apstiprināšanas process var ilgt mazāk nekā sešus mēnešus, ja tas ir samērīgi ar sarežģītību.

| (5) | Nevajadzētu būt tā, ka lēmumu pieteikties sabiedrības īpašo parametru izmantošanai diktē tikai kapitāla prasības samazināšana. Tomēr sabiedrības īpašo parametru izmantošanai nevajadzētu kavēt sabiedrību atgriezties pie standarta parametriem, ja sabiedrības īpašie parametri vairs neatspoguļo tās riska profilu; tādā gadījumā sabiedrībai būtu jāinformē uzraudzības iestāde par iemesliem, kāpēc šie parametri vairs nav piemēroti. |
| --- | --- |

(5)

Nevajadzētu būt tā, ka lēmumu pieteikties sabiedrības īpašo parametru izmantošanai diktē tikai kapitāla prasības samazināšana. Tomēr sabiedrības īpašo parametru izmantošanai nevajadzētu kavēt sabiedrību atgriezties pie standarta parametriem, ja sabiedrības īpašie parametri vairs neatspoguļo tās riska profilu; tādā gadījumā sabiedrībai būtu jāinformē uzraudzības iestāde par iemesliem, kāpēc šie parametri vairs nav piemēroti.

| (6) | Apstiprināšanas process paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādēm un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības novērtējumi ir balstīti uz atbilstošu un aktuālu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Apstiprināšanas process paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādēm un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības novērtējumi ir balstīti uz atbilstošu un aktuālu informāciju.

| (7) | Apstiprināšanas procesa ietvaros uzraudzības iestādēm cita starpā vajadzētu novērtēt datus, ko izmanto, lai aprēķinātu sabiedrības īpašos parametrus, un tām būtu jāpārbauda, vai izmantotie dati atbilst datu kvalitātes kritērijiem, kuri noteikti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (2) 219. pantā. Lai izpildītu prasību par datu pilnīgumu saskaņā ar minētās regulas 219. pantu, sabiedrībai būtu jāizmanto sabiedrības īpašo parametru vērtības, ko iegūst, izmantojot apstiprināto metodi un jaunākos attiecīgos datus. |
| --- | --- |

(7)

Apstiprināšanas procesa ietvaros uzraudzības iestādēm cita starpā vajadzētu novērtēt datus, ko izmanto, lai aprēķinātu sabiedrības īpašos parametrus, un tām būtu jāpārbauda, vai izmantotie dati atbilst datu kvalitātes kritērijiem, kuri noteikti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (2) 219. pantā. Lai izpildītu prasību par datu pilnīgumu saskaņā ar minētās regulas 219. pantu, sabiedrībai būtu jāizmanto sabiedrības īpašo parametru vērtības, ko iegūst, izmantojot apstiprināto metodi un jaunākos attiecīgos datus.

| (8) | Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības standarta parametru apakškopu parakstīšanas riska moduļos var aizstāt vienīgi ar sabiedrības īpašajiem parametriem. Tas nozīmē, ka daži no sākumdatiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu minētos rādītājus, būs līdzīgi vai identiski sākumdatiem, kuri izmantoti, lai aprēķinātu tehniskās rezerves. |
| --- | --- |

(8)

Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības standarta parametru apakškopu parakstīšanas riska moduļos var aizstāt vienīgi ar sabiedrības īpašajiem parametriem. Tas nozīmē, ka daži no sākumdatiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu minētos rādītājus, būs līdzīgi vai identiski sākumdatiem, kuri izmantoti, lai aprēķinātu tehniskās rezerves.

| (9) | Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai, kad tā iesniedz pieteikumu sabiedrības īpašo parametru apstiprinājumam, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai, kad tā iesniedz pieteikumu sabiedrības īpašo parametru apstiprinājumam, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju.

| (10) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde. |
| --- | --- |

(10)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde.

| (11) | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (3) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (3) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu.

| (12) | Lai veicinātu juridisko noteiktību par uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu juridisko noteiktību par uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pieteikums sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājumam

1.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība uzraudzības iestādei iesniedz rakstisku pieteikumu sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājumam, lai aizstātu standarta formulas parametru apakškopu.

2.   Pieteikumu iesniedz vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā atrodas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības galvenais birojs, vai valodā, par ko ir panākta vienošanās ar uzraudzības iestādi.

3.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikumā ietver:

| a) | dokumentārus pierādījumus par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

dokumentārus pierādījumus par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar pieteikumu;

| b) | konkrētu sākuma dienu, no kuras tiek lūgta sabiedrības īpašo parametru izmantošana; |
| --- | --- |

b)

konkrētu sākuma dienu, no kuras tiek lūgta sabiedrības īpašo parametru izmantošana;

| c) | standarta parametru apakšgrupu, ko lūdz aizstāt ar sabiedrības īpašajiem parametriem; |
| --- | --- |

c)

standarta parametru apakšgrupu, ko lūdz aizstāt ar sabiedrības īpašajiem parametriem;

| d) | par katru segmentu – izmantoto standartizēto metodi un apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības īpašā parametra vērtību, kas iegūta, izmantojot šo metodi; |
| --- | --- |

d)

par katru segmentu – izmantoto standartizēto metodi un apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības īpašā parametra vērtību, kas iegūta, izmantojot šo metodi;

| e) | aprēķinu par sabiedrības īpašo parametru, kā izmantošanai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība piesakās, un informāciju, ka aprēķins ir atbilstošs; |
| --- | --- |

e)

aprēķinu par sabiedrības īpašo parametru, kā izmantošanai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība piesakās, un informāciju, ka aprēķins ir atbilstošs;

| f) | pierādījumus, ka sabiedrības īpašo paramtru aprēķināšanā izmantotie dati ir pilnīgi, precīzi un atbilstīgi un ka tie atbilst Deleģētās regulas (ES) 2015/35 219. panta prasībām; |
| --- | --- |

f)

pierādījumus, ka sabiedrības īpašo paramtru aprēķināšanā izmantotie dati ir pilnīgi, precīzi un atbilstīgi un ka tie atbilst Deleģētās regulas (ES) 2015/35 219. panta prasībām;

| g) | pamatojumu tam, ka katra standartizētā metode sabiedrības īpašā parametra aprēķināšanai vienā segmentā sniedz visprecīzāko rezultātu, lai izpildītu Direktīvas 2009/138/EK 101. pantā norādītās prasības. |
| --- | --- |

g)

pamatojumu tam, ka katra standartizētā metode sabiedrības īpašā parametra aprēķināšanai vienā segmentā sniedz visprecīzāko rezultātu, lai izpildītu Direktīvas 2009/138/EK 101. pantā norādītās prasības.

4.   Papildus 3. punktā precizētajai informācijai pieteikumā uzskaita arī citus pieteikumus, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniegusi vai tobrīd plāno iesniegt turpmākajos sešos mēnešos, lai saņemtu kādu no Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minēto posteņu apstiprinājumiem, kā arī attiecīgos pieteikumu datumus.

2. pants

Rezultātu precizitāte

Pierādot rezultātu precizitāti, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības novērtē, vai standarta metode ir piemērota sabiedrības datiem, vai pieņēmumi ir izpildīti un vai dati attiecas uz uzņēmuma riska profilu.

3. pants

Uzraudzības iestādes novērtējums par parametru izvēli un metodi parametru aprēķinam

1.   Uzraudzības iestādes novērtē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības izvēli attiecībā uz:

| a) | aizstājamajiem parametriem, izvērtējot, vai sabiedrības īpašo parametru izmantošana labāk atspoguļo uzņēmuma parakstīšanas riska profilu; |
| --- | --- |

a)

aizstājamajiem parametriem, izvērtējot, vai sabiedrības īpašo parametru izmantošana labāk atspoguļo uzņēmuma parakstīšanas riska profilu;

| b) | segmentiem, attiecībā uz kuriem ir aprēķināti parametri, izvērtējot, vai sabiedrības īpašo parametru izmantošana labāk atspoguļo uzņēmuma parakstīšanas riska profilu. |
| --- | --- |

b)

segmentiem, attiecībā uz kuriem ir aprēķināti parametri, izvērtējot, vai sabiedrības īpašo parametru izmantošana labāk atspoguļo uzņēmuma parakstīšanas riska profilu.

2.   Uzraudzības iestādes novērtē sabiedrības izvēles pamatojumu attiecībā uz standartizētās metodes izvēli, lai aprēķinātu sabiedrības īpašos parametrus. Uzraudzības iestādes, veicot šo novērtējumu, izvērtē, vai ir izpildīti pieņēmumi par standarta metodēm un vai dati attiecas uz uzņēmuma riska profilu.

4. pants

Pieteikuma novērtēšana

1.   Uzraudzības iestāde apstiprina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikuma saņemšanu.

2.   Uzraudzības iestāde 30 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas apstiprina, vai pieteikums ir pilnīgs. Uzraudzības iestāde pieteikumu sabiedrības īpašo parametru izmantošanas atļaujas apstiprinājumam uzskata par pilnīgu, ja tajā ir ietverta visa informācija un dokumentārie pierādījumi, kas izklāstīti 1. panta 3. un 4. punktā. Ja uzraudzības iestāde konstatē, ka pieteikums nav pilnīgs, tā nekavējoties informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, kura ir iesniegusi pieteikumu, par to, ka apstiprinājuma periods nav sācies, un paskaidro, kādēļ pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu.

3.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi, ka pieteikums ir pilnīgs, tas nekavē uzraudzības iestādi pieprasīt papildu informāciju, kas tai vajadzīga novērtējuma veikšanai. Pieprasījumā norāda nepieciešamo papildu informāciju un šāda pieprasījuma iemeslus.

4.   Pieteikuma novērtējums var ietvert uzraudzības iestādes pieprasījumus veikt pielāgojumus attiecībā uz to, kā sabiedrība ierosina piemērot sabiedrības īpašo parametru. Ja uzraudzības iestāde konstatē, ka varētu būt iespējams apstiprināt sabiedrības īpašā parametra piemērošanu, ņemot vērā izdarītos pielāgojumus, tā nekavējoties rakstiski informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību par nepieciešamajiem pielāgojumiem.

5.   Dienu skaitu no dienas, kad uzraudzības iestāde pieprasa šādu informāciju vai pielāgojumus, līdz dienai, kad uzraudzības iestāde saņem minēto informāciju, neiekļauj 7. punktā minētajā sešu mēnešu periodā.

6.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par jebkurām izmaiņām tās pieteikuma informācijā. Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par izmaiņām tās pieteikumā, to uzskata par jaunu pieteikumu, ja vien:

| a) | izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju vai pielāgojumus; vai |
| --- | --- |

a)

izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju vai pielāgojumus; vai

| b) | uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu. |
| --- | --- |

b)

uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu.

7.   Uzraudzības iestāde nodrošina, ka tā pieņem lēmumu par pieteikumu sešu mēnešu laikā no pilnībā aizpildīta pieteikuma saņemšanas.

5. pants

Lēmums par pieteikumu

1.   Ja uzraudzības iestāde izlemj noraidīt pieteikumu, tā norāda iemeslus, kas ir šā lēmuma pamatā. Uzraudzības iestāde apstiprina pieteikumu tikai tad, ja tā ir apmierināta ar pamatojumu par standarta formulas parametru apakškopas aizstāšanu.

2.   Ja uzraudzības iestāde ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, tā nekavējoties rakstiski paziņo par to apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai tajā pašā valodā, kādā iesniegts pieteikums.

3.   Uzraudzības iestāde var nolemt apstiprināt pieteikumu attiecībā uz dažiem, bet ne visiem segmentiem vai parametriem, kas iekļauti pieteikumā.

6. pants

Uzraudzības iestādes apstiprinājuma atsaukšana

Uzraudzības iestāde var atsaukt savu apstiprinājumu, ko tā piešķīrusi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai attiecībā uz SĪP metodes izmantošanu, ja:

| a) | sabiedrība, kam piešķirts sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājums, vairs neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2009/138/EK 101. pantā un Deleģētās regulas (ES) 2015/35 218., 219. un 220. pantā; |
| --- | --- |

a)

sabiedrība, kam piešķirts sabiedrības īpašo parametru izmantošanas apstiprinājums, vairs neatbilst nosacījumiem, kas noteikti Direktīvas 2009/138/EK 101. pantā un Deleģētās regulas (ES) 2015/35 218., 219. un 220. pantā;

| b) | pienācīgi pamatotos apstākļos apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vēlas atgriezties pie standarta parametriem, nosūtot pieprasījumu uzraudzības iestādei, kurā norādīti iemesli SĪP neatbilstībai un sniegti dokumentāri pierādījumi par to. |
| --- | --- |

b)

pienācīgi pamatotos apstākļos apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vēlas atgriezties pie standarta parametriem, nosūtot pieprasījumu uzraudzības iestādei, kurā norādīti iemesli SĪP neatbilstībai un sniegti dokumentāri pierādījumi par to.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/35, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

3

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/499

(2015. gada 24. marts),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, kas jāizmanto, lai piešķirtu uzraudzības iestādes apstiprinājumu papildu pašu kapitāla posteņu izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 92. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām pieteikumus papildu pašu kapitāla posteņu apstiprinājumam vajadzētu sagatavot piesardzīgi un reālistiski. |
| --- | --- |

(1)

Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām pieteikumus papildu pašu kapitāla posteņu apstiprinājumam vajadzētu sagatavot piesardzīgi un reālistiski.

| (2) | Pieteikums papildu pašu kapitāla postenim ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK 40. pantā, būtu rūpīgi jāizvērtē tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikums papildu pašu kapitāla postenim ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību, kā noteikts Direktīvas 2009/138/EK 40. pantā, būtu rūpīgi jāizvērtē tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu.

| (3) | Lai uzraudzības iestāde varētu laicīgi pieņemt lēmumus, kas balstīti uz atbilstošiem pierādījumiem, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kura nepieciešama uzraudzības iestādes novērtējumam, tostarp apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības novērtējums par to, kā postenis atbilst papildu pašu kapitāla posteņa kritērijiem un, kad tas tiek pieprasīts, kā tas atbilst kritērijiem, lai to klasificētu kā pamata pašu kapitāla posteni. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzraudzības iestāde varētu laicīgi pieņemt lēmumus, kas balstīti uz atbilstošiem pierādījumiem, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kura nepieciešama uzraudzības iestādes novērtējumam, tostarp apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības novērtējums par to, kā postenis atbilst papildu pašu kapitāla posteņa kritērijiem un, kad tas tiek pieprasīts, kā tas atbilst kritērijiem, lai to klasificētu kā pamata pašu kapitāla posteni.

| (4) | Informācija, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai jāiekļauj tās pieteikumā, būtu jāprecizē, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestādes lēmumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(4)

Informācija, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai jāiekļauj tās pieteikumā, būtu jāprecizē, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestādes lēmumu pieņemšanai.

| (5) | Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai, kad tā iesniedz pieteikumu papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumam, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai, kad tā iesniedz pieteikumu papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumam, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju.

| (6) | Tiek uzskatīts, ka uzraudzības iestāžu un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību spēja darījuma partneru grupas statusu novērtēt tā, it kā tie būtu viens darījuma partneris, ir īpaši nozīmīga gadījumos, kad savstarpējās apdrošināšanas sabiedrībai vai savstarpējās apdrošināšanas tipa sabiedrībai ir liels skaits viendabīgu nekorporatīvu locekļu, kurus var aicināt veikt papildu iemaksas. |
| --- | --- |

(6)

Tiek uzskatīts, ka uzraudzības iestāžu un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību spēja darījuma partneru grupas statusu novērtēt tā, it kā tie būtu viens darījuma partneris, ir īpaši nozīmīga gadījumos, kad savstarpējās apdrošināšanas sabiedrībai vai savstarpējās apdrošināšanas tipa sabiedrībai ir liels skaits viendabīgu nekorporatīvu locekļu, kurus var aicināt veikt papildu iemaksas.

| (7) | Papildu pašu kapitāla apstiprināšanas process paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādei un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības novērtējumi ir balstīti uz atbilstošu un aktuālu informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Papildu pašu kapitāla apstiprināšanas process paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādei un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības novērtējumi ir balstīti uz atbilstošu un aktuālu informāciju.

| (8) | Ja uzraudzības iestāde no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības saņem paziņojumu, ka ir samazinājusies apstiprināta papildu pašu kapitāla posteņa zaudējumu segšanas spēja, uzraudzības iestādei būtu jāsamazina apstiprinātā summa vai jāatsauc savs metodes apstiprinājums, lai nodrošinātu atbilstību samazinātajai zaudējumu segšanas spējai. |
| --- | --- |

(8)

Ja uzraudzības iestāde no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības saņem paziņojumu, ka ir samazinājusies apstiprināta papildu pašu kapitāla posteņa zaudējumu segšanas spēja, uzraudzības iestādei būtu jāsamazina apstiprinātā summa vai jāatsauc savs metodes apstiprinājums, lai nodrošinātu atbilstību samazinātajai zaudējumu segšanas spējai.

| (9) | Direktīvas 2009/138/EK 226. pantā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību grupai attiecībā uz pastarpinātu apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai pastarpinātu jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību ir ļauts pieteikties papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumam. Šādos gadījumos pastarpinātai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai vai pastarpinātai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai būtu jāpiemēro tādi paši noteikumi, it kā tās būtu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība. Tas būtu jāpiemēro arī gadījumos, kad grupas galvenā sabiedrība ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība sasaskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 235. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvas 2009/138/EK 226. pantā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību grupai attiecībā uz pastarpinātu apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību vai pastarpinātu jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību ir ļauts pieteikties papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumam. Šādos gadījumos pastarpinātai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībai vai pastarpinātai jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai būtu jāpiemēro tādi paši noteikumi, it kā tās būtu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība. Tas būtu jāpiemēro arī gadījumos, kad grupas galvenā sabiedrība ir apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība sasaskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 235. pantu.

| (10) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde. |
| --- | --- |

(10)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde.

| (11) | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu.

| (12) | Lai veicinātu juridisko noteiktību par uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu juridisko noteiktību par uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pieteikuma vispārējās iezīmes

1.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniedz uzraudzības iestādei rakstisku pieteikumu katra papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumam.

2.   Pieteikumu iesniedz vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā atrodas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības galvenais birojs, vai valodā, par ko ir panākta vienošanās ar uzraudzības iestādi.

3.   Pieteikums ietver pavadvēstuli un apstiprinošus pierādījumus.

2. pants

Pavadvēstule

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniedz pavadvēstuli. Minētajā vēstulē apstiprina visu turpmāk minēto:

| a) | visi juridiskie vai līgumiskie nosacījumi, kas reglamentē papildu pašu kapitāla posteni vai jebkādu saistītu vienošanos, ir nepārprotami un skaidri definēti; |
| --- | --- |

a)

visi juridiskie vai līgumiskie nosacījumi, kas reglamentē papildu pašu kapitāla posteni vai jebkādu saistītu vienošanos, ir nepārprotami un skaidri definēti;

| b) | summa, kas tiek attiecināta uz pieteikuma papildu pašu kapitāla posteni, atbilst Direktīvas 2009/138/EK 90. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

summa, kas tiek attiecināta uz pieteikuma papildu pašu kapitāla posteni, atbilst Direktīvas 2009/138/EK 90. panta 2. punktam;

| c) | pieteikumā ir pilnībā atspoguļota papildu pašu kapitāla posteņa ekonomiskā būtība, tostarp tas, kā postenis nodrošina pamata pašu kapitālu, kad tas tiek pieprasīts; |
| --- | --- |

c)

pieteikumā ir pilnībā atspoguļota papildu pašu kapitāla posteņa ekonomiskā būtība, tostarp tas, kā postenis nodrošina pamata pašu kapitālu, kad tas tiek pieprasīts;

| d) | ņemot vērā iespējamās turpmākās norises, kā arī apstākļus, kas pastāv pieteikuma iesniegšanas dienā, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība uzskata, ka papildu pašu kapitāla postenis atbilst pašu kapitāla klasifikācijas kritērijiem; |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā iespējamās turpmākās norises, kā arī apstākļus, kas pastāv pieteikuma iesniegšanas dienā, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība uzskata, ka papildu pašu kapitāla postenis atbilst pašu kapitāla klasifikācijas kritērijiem;

| e) | nav izlaists neviens fakts, kas, ja par to būti zinājusi uzraudzības iestāde, varētu ietekmēt tās lēmumu par papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumu, apstiprinātā posteņa summu vai laika posmu, uz kuru attiecas aprēķina metodes apstiprinājums. |
| --- | --- |

e)

nav izlaists neviens fakts, kas, ja par to būti zinājusi uzraudzības iestāde, varētu ietekmēt tās lēmumu par papildu pašu kapitāla posteņa apstiprinājumu, apstiprinātā posteņa summu vai laika posmu, uz kuru attiecas aprēķina metodes apstiprinājums.

Pavadvēstulē arī uzskaita citus pieteikumus, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniegusi vai tobrīd plāno iesniegt turpmākajos sešos mēnešos, lai saņemtu kādu no Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minēto posteņu apstiprinājumiem, kā arī attiecīgos pieteikumu datumus.

3. pants

Apstiprinoši pierādījumi par summu vai metodi

Ar apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikumu cenšas iegūt noteiktas naudas summas apstiprinājumu papildu pašu kapitāla postenim vai metodei, lai noteiktu papildu pašu kapitāla posteņa summu.

Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība cenšas iegūt noteiktas naudas summas apstiprinājumu, pieteikumā iekļauj paskaidrojumu par summas aprēķinu, pamatojoties uz piesardzīgiem un reālistiskiem pieņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 90. panta 2. punktu.

Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība cenšas iegūt aprēķina metodes apstiprinājumu, tā sniedz šādu informāciju:

| a) | paskaidrojumu par metodi un to, kā tā atspoguļo šim papildu pašu kapitāla postenim piemītošo zaudējumu segšanas spēju; |
| --- | --- |

a)

paskaidrojumu par metodi un to, kā tā atspoguļo šim papildu pašu kapitāla postenim piemītošo zaudējumu segšanas spēju;

| b) | aprakstu par visiem pieņēmumiem, uz kuriem metode ir balstīta, un to, kā šie pieņēmumi ir piesardzīgi un reālistiski; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par visiem pieņēmumiem, uz kuriem metode ir balstīta, un to, kā šie pieņēmumi ir piesardzīgi un reālistiski;

| c) | posteņa paredzamo sākotnējo summu, kas aprēķināta saskaņā ar minēto metodi, un šīs summas pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

posteņa paredzamo sākotnējo summu, kas aprēķināta saskaņā ar minēto metodi, un šīs summas pamatojumu;

| d) | paskaidrojumu par validācijas procesiem, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība īstenos, lai nodrošinātu, ka metodes rezultāti pastāvīgi turpina atspoguļot posteņa zaudējumu segšanas spēju. |
| --- | --- |

d)

paskaidrojumu par validācijas procesiem, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība īstenos, lai nodrošinātu, ka metodes rezultāti pastāvīgi turpina atspoguļot posteņa zaudējumu segšanas spēju.

4. pants

Apstiprinoši pierādījumi par apstiprinājuma kritērijiem

Apstiprinošie pierādījumi ietver pietiekamu informāciju, lai ļautu uzraudzības iestādei izvērtēt, vai pieteikums atbilst kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2009/138/EK 90. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (3) 62. līdz 65. pantā. Tajā iekļauj vismaz informāciju, kas aprakstīta šā panta otrajā līdz septītajā daļā.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība sniedz informāciju par papildu pašu kapitāla posteņa raksturu un pamata pašu kapitāla posteņa, par ko papildu pašu kapitāla postenis pārveidojas, kad to pieprasa, zaudējumu segšanas spēju, tostarp:

| a) | posteņa juridiskos vai līgumiskos nosacījumus kopā ar jebkādas saistītas vienošanās nosacījumiem un pierādījumiem, ka darījuma partneris ir noslēdzis vai noslēgs līgumu un jebkādu saistītu vienošanos; |
| --- | --- |

a)

posteņa juridiskos vai līgumiskos nosacījumus kopā ar jebkādas saistītas vienošanās nosacījumiem un pierādījumiem, ka darījuma partneris ir noslēdzis vai noslēgs līgumu un jebkādu saistītu vienošanos;

| b) | pierādījumus, ka līgums un jebkādas saistītas vienošanās ir juridiski saistošas un izpildāmas visās attiecīgajās jurisdikcijās, pamatojoties uz juridisko atzinumu; |
| --- | --- |

b)

pierādījumus, ka līgums un jebkādas saistītas vienošanās ir juridiski saistošas un izpildāmas visās attiecīgajās jurisdikcijās, pamatojoties uz juridisko atzinumu;

| c) | laikposmu, kurā līgums ir spēkā, un, ja tas atšķiras – laikposmu, kurā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības var pieprasīt posteni; |
| --- | --- |

c)

laikposmu, kurā līgums ir spēkā, un, ja tas atšķiras – laikposmu, kurā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības var pieprasīt posteni;

| d) | apstiprinājumu, ka papildu pašu kapitāla postenis, kad minētais postenis ir pieprasīts un iemaksāts, uzrādītu visas 1. līmenī klasificēta pamata pašu kapitāla posteņa iezīmes saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/35 71. pantu vai visas 2. līmenī klasificēta pamata pašu kapitāla posteņa iezīmes saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/35 73. pantu; |
| --- | --- |

d)

apstiprinājumu, ka papildu pašu kapitāla postenis, kad minētais postenis ir pieprasīts un iemaksāts, uzrādītu visas 1. līmenī klasificēta pamata pašu kapitāla posteņa iezīmes saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/35 71. pantu vai visas 2. līmenī klasificēta pamata pašu kapitāla posteņa iezīmes saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/35 73. pantu;

| e) | apstiprinājumu, ka posteņa līgumiskie nosacījumi neietver jebkādus noteikumus, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai varētu mazināt stimulu pieprasīt posteni, lai samazinātu zaudējumus, vai radīt ierobežojumus tā spējai būt pieprasāmam pēc vajadzības; |
| --- | --- |

e)

apstiprinājumu, ka posteņa līgumiskie nosacījumi neietver jebkādus noteikumus, kas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai varētu mazināt stimulu pieprasīt posteni, lai samazinātu zaudējumus, vai radīt ierobežojumus tā spējai būt pieprasāmam pēc vajadzības;

| f) | apstiprinājumu, ka papildu pašu kapitāla postenis vai tā priekšrocības būtu pieejamas tikai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai un nebūtu pārnesamas vai attiecināmas uz kādu citu personu, vai tikt apgrūtinātas jebkādā citā veidā; |
| --- | --- |

f)

apstiprinājumu, ka papildu pašu kapitāla postenis vai tā priekšrocības būtu pieejamas tikai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai un nebūtu pārnesamas vai attiecināmas uz kādu citu personu, vai tikt apgrūtinātas jebkādā citā veidā;

| g) | jebkādus faktorus, kas ierobežo nosacījumus, saskaņā ar kuriem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība varētu censties pieprasīt posteni, tostarp, bet ne tikai, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībai specifiskus spriedzes apstākļus vai plašāka tirgus spriedzi; |
| --- | --- |

g)

jebkādus faktorus, kas ierobežo nosacījumus, saskaņā ar kuriem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība varētu censties pieprasīt posteni, tostarp, bet ne tikai, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībai specifiskus spriedzes apstākļus vai plašāka tirgus spriedzi;

| h) | vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai ir vai nākotnē varētu būt pienākums vai jebkādas gaidas vai izpratne, ka tā darījuma partnerim vai trešai personai izmaksās līdzekļus vai nodrošinās cita veida labumus saistībā ar posteni, izņemot, ja tiek atmaksāts pamata pašu kapitāla postenis, kas atbilstu Deleģētās regulas (ES) 2015/35 71. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 73. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajām iezīmēm; |
| --- | --- |

h)

vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai ir vai nākotnē varētu būt pienākums vai jebkādas gaidas vai izpratne, ka tā darījuma partnerim vai trešai personai izmaksās līdzekļus vai nodrošinās cita veida labumus saistībā ar posteni, izņemot, ja tiek atmaksāts pamata pašu kapitāla postenis, kas atbilstu Deleģētās regulas (ES) 2015/35 71. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 73. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajām iezīmēm;

| i) | vidēja termiņa kapitāla pārvaldības plāna kopiju, tostarp to, kā postenis veicinās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības esošo kapitāla struktūru un kā postenis varētu ļaut apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai izpildīt tās pašreizējās vai turpmākās kapitāla prasības. |
| --- | --- |

i)

vidēja termiņa kapitāla pārvaldības plāna kopiju, tostarp to, kā postenis veicinās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības esošo kapitāla struktūru un kā postenis varētu ļaut apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai izpildīt tās pašreizējās vai turpmākās kapitāla prasības.

Izņemot gadījumus, kad piemēro Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 6. punktu un kad darījuma partneru grupas statusu var novērtēt tā, it kā tā būtu viens darījuma partneris, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība sniedz informāciju par katra darījuma partnera statusu, tostarp šādu informāciju:

| a) | katra darījuma partnera nosaukumu un aprakstu, tostarp aprakstu par jebkādām attiecībām starp apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību un darījuma partneri; |
| --- | --- |

a)

katra darījuma partnera nosaukumu un aprakstu, tostarp aprakstu par jebkādām attiecībām starp apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību un darījuma partneri;

| b) | novērtējumu par darījuma partneru saistību neizpildes risku, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu par darījuma partneru saistību neizpildes risku, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 2. punktā;

| c) | novērtējumu par darījuma partneru likviditātes stāvokli, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

c)

novērtējumu par darījuma partneru likviditātes stāvokli, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 3. punktā;

| d) | novērtējumu par darījuma partneru gatavību maksāt, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

d)

novērtējumu par darījuma partneru gatavību maksāt, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 4. punktā;

| e) | aprakstu par to apstākļu virkni, kādos apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības varētu censties pieprasīt posteni, tostarp pašreizējās gaidas par to, kad šo posteni varētu pieprasīt pirms neatbilstības maksātspējas kapitāla prasībai un minimālā kapitāla prasībai vai tās brīdī; |
| --- | --- |

e)

aprakstu par to apstākļu virkni, kādos apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības varētu censties pieprasīt posteni, tostarp pašreizējās gaidas par to, kad šo posteni varētu pieprasīt pirms neatbilstības maksātspējas kapitāla prasībai un minimālā kapitāla prasībai vai tās brīdī;

| f) | informāciju par jebkādiem citiem darījuma partneru statusam būtiskiem faktoriem, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

f)

informāciju par jebkādiem citiem darījuma partneru statusam būtiskiem faktoriem, lai pamatotu uzraudzības iestādes novērtējumu, kas precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 5. punktā.

Ja darījuma partnerus uzskata par darījumu partneru grupu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/35 63. panta 6. punktu, trešās daļas a) līdz f) punktā minēto informāciju sniedz attiecībā uz darījuma partneru grupu.

Ja darījuma partneris ir tās pašas grupas vai apakšgrupas loceklis kā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 213. pantam un ja tam papildu pašu kapitāla posteņu ietvaros ir saistības ar dažādām grupas sabiedrībām, trešās daļas b) līdz f) punktā minētā informācija ietver pierādījumus par darījuma partnera spēju apmierināt vairākus papildu pašu kapitāla posteņu pieprasījumus vienlaicīgi, ņemot vērā apstākļus un grupas sabiedrības.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība sniedz informāciju par līdzekļu atgūstamību, tostarp:

| a) | ziņas par vienošanos, kas varētu veicināt posteņa atgūstamību, tostarp nodrošinājuma pieejamību; |
| --- | --- |

a)

ziņas par vienošanos, kas varētu veicināt posteņa atgūstamību, tostarp nodrošinājuma pieejamību;

| b) | ziņas par to, vai valsts tiesību akti katrā attiecīgā jurisdikcijā kavē pieprasījuma veikšanu vai apmierināšanu, tostarp, ja attiecībā uz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību tiek uzsākts noregulējuma, sanācijas vai maksātnespējas process; |
| --- | --- |

b)

ziņas par to, vai valsts tiesību akti katrā attiecīgā jurisdikcijā kavē pieprasījuma veikšanu vai apmierināšanu, tostarp, ja attiecībā uz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību tiek uzsākts noregulējuma, sanācijas vai maksātnespējas process;

| c) | ziņas par vienošanos vai apstākļiem, kas var apgrūtināt pieprasījuma veikšanu vai tā apmierināšanu finanšu stāvokļa pasliktināšanās apstākļos, tostarp ziņas par neatbilstību maksātspējas kapitāla prasībai un minimālā kapitāla prasībai. |
| --- | --- |

c)

ziņas par vienošanos vai apstākļiem, kas var apgrūtināt pieprasījuma veikšanu vai tā apmierināšanu finanšu stāvokļa pasliktināšanās apstākļos, tostarp ziņas par neatbilstību maksātspējas kapitāla prasībai un minimālā kapitāla prasībai.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība sniedz informāciju par iepriekšējiem pieprasījumiem, tostarp:

| a) | informāciju par tās pieredzi saistībā ar iepriekšējiem pieprasījumiem vai tādu citu līdzekļu iegūšanu, kas pienākas no tiem pašiem vai līdzīgiem darījuma partneriem tādos pašos vai līdzīgos apstākļos; |
| --- | --- |

a)

informāciju par tās pieredzi saistībā ar iepriekšējiem pieprasījumiem vai tādu citu līdzekļu iegūšanu, kas pienākas no tiem pašiem vai līdzīgiem darījuma partneriem tādos pašos vai līdzīgos apstākļos;

| b) | visus attiecīgos pieejamos tirgus datus, kas saistīti ar iepriekšējiem pieprasījumiem vai tādu citu līdzekļu iegūšanu, kas pienākas no tiem pašiem vai līdzīgiem darījuma partneriem tādos pašos vai līdzīgos apstākļos; |
| --- | --- |

b)

visus attiecīgos pieejamos tirgus datus, kas saistīti ar iepriekšējiem pieprasījumiem vai tādu citu līdzekļu iegūšanu, kas pienākas no tiem pašiem vai līdzīgiem darījuma partneriem tādos pašos vai līdzīgos apstākļos;

| c) | novērtējumu par a) un b) punktā aprakstītās informācijas atbilstību un ticamību attiecībā uz turpmāko apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības pieprasījumu sagaidāmo rezultātu. |
| --- | --- |

c)

novērtējumu par a) un b) punktā aprakstītās informācijas atbilstību un ticamību attiecībā uz turpmāko apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības pieprasījumu sagaidāmo rezultātu.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība sniedz aprakstu par tās procedūrām jebkādu tādu turpmāku izmaiņu konstatēšanai, kā precizēts Deleģētās regulas (ES) 2015/35 62. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kas var samazināt papildu pašu kapitāla posteņa zaudējumu segšanas spēju. Aprakstā iekļauj šādus datus:

| a) | to, kā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība plāno konstatēt izmaiņas:






  i) | vienošanās struktūrā vai līgumiskajos noteikumos, tostarp papildu pašu kapitāla posteņa atcelšana vai termiņa beigas vai papildu pašu kapitāla posteņa pilnīga vai daļēja izmantošana vai pieprasīšana; |
| --- | --- | --- |

a)

to, kā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība plāno konstatēt izmaiņas:

i)

vienošanās struktūrā vai līgumiskajos noteikumos, tostarp papildu pašu kapitāla posteņa atcelšana vai termiņa beigas vai papildu pašu kapitāla posteņa pilnīga vai daļēja izmantošana vai pieprasīšana;

| ii) | attiecīgo darījuma partneru statusā, tostarp darījuma partnera saistību neizpilde; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgo darījuma partneru statusā, tostarp darījuma partnera saistību neizpilde;

| iii) | papildu pašu kapitāla posteņa atgūstamībā, tostarp tādu citu papildu pašu kapitāla posteņu pieprasīšana, ko piedāvā vieni un tie paši darījumu partneri; |
| --- | --- |

iii)

papildu pašu kapitāla posteņa atgūstamībā, tostarp tādu citu papildu pašu kapitāla posteņu pieprasīšana, ko piedāvā vieni un tie paši darījumu partneri;

| b) | to, kā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība plāno uzraudzības iestādi informēt par konstatētajām izmaiņām, tostarp – kādus mehānismus tā ir ieviesusi, lai noteiktu, kad izmaiņas būtu jāpaceļ līdz sabiedrības administratīvās, pārvaldības vai uzraudzības struktūras un uzraudzības iestādes līmenim. |
| --- | --- |

b)

to, kā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība plāno uzraudzības iestādi informēt par konstatētajām izmaiņām, tostarp – kādus mehānismus tā ir ieviesusi, lai noteiktu, kad izmaiņas būtu jāpaceļ līdz sabiedrības administratīvās, pārvaldības vai uzraudzības struktūras un uzraudzības iestādes līmenim.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība ietver dokumentārus pierādījumus par tās iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu, kas saistīts ar pieteikumu.

5. pants

Pieteikuma novērtēšana

Uzraudzības iestāde apstiprina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikuma saņemšanu.

Uzraudzības iestāde pieteikumu uzskata par pilnīgu, ja pieteikums aptver visus jautājumus, kas izklāstīti 2., 3. un 4. pantā.

Uzraudzības iestāde laicīgi apstiprina, vai pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu, un vismaz 30 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas.

Uzraudzības iestāde nodrošina, ka laika posms, kurā tā pieņem lēmumu par pieteikumu, ir saprātīgs un nepārsniedz trīs mēnešus no pilnīga pieteikuma saņemšanas, ja vien nepastāv ārkārtas apstākļi, kas rakstiski tiek laicīgi paziņoti attiecīgajai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai.

Ārkārtas apstākļos uzraudzības iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā no pilnīga pieteikuma saņemšanas.

Ja uzraudzības iestāde ir uzskatījusi, ka pieteikums ir pilnīgs, tas nekavē uzraudzības iestādi pieprasīt papildu informāciju, kas tai vajadzīga novērtējuma veikšanai. Pieprasījumā norāda nepieciešamo papildu informāciju un šāda pieprasījuma iemeslus. Dienu skaitu no dienas, kad uzraudzības iestāde pieprasa šādu informāciju, līdz dienai, kad uzraudzības iestāde saņem minēto informāciju, neiekļauj ceturtajā un piektajā daļā minētajos periodos.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par jebkurām izmaiņām tās pieteikuma informācijā.

Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par izmaiņām tās pieteikumā, to uzskata par jaunu pieteikumu, ja vien:

| a) | izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju; vai |
| --- | --- |

a)

izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju; vai

| b) | uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu. |
| --- | --- |

b)

uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība var atsaukt pieteikumu, par to rakstveidā paziņojot jebkurā posmā pirms uzraudzības iestādes lēmuma. Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vēlāk vēlreiz iesniedz pieteikumu vai iesniedz atjauninātu pieteikumu, uzraudzības iestāde uzskata to par jaunu pieteikumu.

6. pants

Lēmums par pieteikumu

Ja uzraudzības iestāde ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, tā nekavējoties rakstiski paziņo par to apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai.

Ja uzraudzības iestāde apstiprina mazāku summu nekā to, kam pieteikusies apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, vai noraida pieteikumu apstiprinājumam, tā norāda lēmuma pamatā esošos iemeslus.

Ja uzraudzības apstiprinājums ir piešķirts ar nosacījumu, ka līgums tiek noslēgts, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība nekavējoties slēdz līgumu saskaņā ar nosacījumiem, uz kuriem apstiprinājums ir balstīts, un iesniedz uzraudzības iestādei parakstīta līguma kopiju.

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība papildu pašu kapitāla posteni vai metodi neuzskata par pieņemamu līdz brīdim, kad līgums ir noslēgts.

7. pants

Apstiprinātās summas pārskatīšana vai metodes apstiprinājuma atsaukšana

1.   Ja papildu pašu kapitāla postenis vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tika piešķirts summas vai aprēķina metodes apstiprinājums, uzraudzības iestāde pieņem lēmumu par kādu no šādām darbībām:

| a) | samazināt papildu pašu kapitāla posteņa summu līdz zemākai summai vai nullei; |
| --- | --- |

a)

samazināt papildu pašu kapitāla posteņa summu līdz zemākai summai vai nullei;

| b) | atsaukt savu aprēķina metodes apstiprinājumu. |
| --- | --- |

b)

atsaukt savu aprēķina metodes apstiprinājumu.

2.   Uzraudzības iestāde nekavējoties informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, norādot iemeslus, ja tā ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 1. punktu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/35, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

3

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/500

(2015. gada 24. marts),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, kuras jāievēro saistībā ar uzraudzības iestāžu apstiprinājumu atbilstības pielāgojuma piemērošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 86. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2009/138/EK 77.b pantā noteikts, ka apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības ar uzraudzības iestāžu iepriekšēju apstiprinājumu drīkst piemērot atbilstības pielāgojumu attiecīgai bezriska procentu likmju termiņstruktūrai, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Ir jāparedz noteikumi attiecībā uz procedūrām, kas jāievēro saistībā ar atbilstības pielāgojuma piemērošanas apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2009/138/EK 77.b pantā noteikts, ka apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības ar uzraudzības iestāžu iepriekšēju apstiprinājumu drīkst piemērot atbilstības pielāgojumu attiecīgai bezriska procentu likmju termiņstruktūrai, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Ir jāparedz noteikumi attiecībā uz procedūrām, kas jāievēro saistībā ar atbilstības pielāgojuma piemērošanas apstiprināšanu.

| (2) | Lai pieteikums būtu uzskatāms par pilnīgu, tajā būtu jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas vajadzīga uzraudzības iestādēm novērtējuma veikšanai un lēmuma pieņemšanai. Lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestāžu veiktajam novērtējumam un lēmuma pieņemšanai, pieteikumā būtu jāiekļauj pierādījumi, kas apliecina, ka ir izpildīts katrs Direktīvas 2009/138/EK 77.b pantā izklāstītais nosacījums. |
| --- | --- |

(2)

Lai pieteikums būtu uzskatāms par pilnīgu, tajā būtu jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas vajadzīga uzraudzības iestādēm novērtējuma veikšanai un lēmuma pieņemšanai. Lai nodrošinātu saskaņotu pamatu uzraudzības iestāžu veiktajam novērtējumam un lēmuma pieņemšanai, pieteikumā būtu jāiekļauj pierādījumi, kas apliecina, ka ir izpildīts katrs Direktīvas 2009/138/EK 77.b pantā izklāstītais nosacījums.

| (3) | Pieteikums atbilstības pielāgojumam ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 40. pantu, tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu būtu rūpīgi jāizvērtē. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums atbilstības pielāgojumam ir stratēģisks lēmums riska pārvaldības un kapitāla plānošanas mērķiem. Pamatojoties uz to, ka pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra ir pilnībā atbildīga par atbilstību saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 40. pantu, tās iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procesā par pieteikumu būtu rūpīgi jāizvērtē.

| (4) | Papildus Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta prasībām minētās direktīvas 44., 45. un 77.c pantā ir noteiktas arī citas prasības, kuras piemēro visām apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas izmanto atbilstības pielāgojumu. Tāpēc pieteikumā būtu jāiekļauj pierādījumi, ka visas šīs prasības tiks izpildītas apstiprinājuma piešķiršanas gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Papildus Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta prasībām minētās direktīvas 44., 45. un 77.c pantā ir noteiktas arī citas prasības, kuras piemēro visām apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas izmanto atbilstības pielāgojumu. Tāpēc pieteikumā būtu jāiekļauj pierādījumi, ka visas šīs prasības tiks izpildītas apstiprinājuma piešķiršanas gadījumā.

| (5) | Procedūras, kuras jāievēro atbilstības pielāgojuma apstiprināšanā, paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādēm un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības vērtējumi pamatojas uz atbilstošu un aktuālu informāciju un pierādījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Procedūras, kuras jāievēro atbilstības pielāgojuma apstiprināšanā, paredz pastāvīgu saziņu starp uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Tas ietver saziņu pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas uzraudzības iestādēm un pēc tam, kad pieteikums ir apstiprināts, – visā uzraudzības pārbaudes procesa laikā. Šāda pastāvīga saziņa ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzraudzības vērtējumi pamatojas uz atbilstošu un aktuālu informāciju un pierādījumiem.

| (6) | Lai nodrošinātu netraucētu un efektīvu procesu, uzraudzības iestādēm, pirms pieņemt galīgo lēmumu par pieteikuma pieņemšanu vai noraidīšanu, vajadzētu būt iespējai pieprasīt apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām veikt grozījumus pieteikumā tajās jomās, kurās iesniegtie pierādījumi nav pietiekami, lai pierādītu atbilstību attiecīgajiem Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu netraucētu un efektīvu procesu, uzraudzības iestādēm, pirms pieņemt galīgo lēmumu par pieteikuma pieņemšanu vai noraidīšanu, vajadzētu būt iespējai pieprasīt apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām veikt grozījumus pieteikumā tajās jomās, kurās iesniegtie pierādījumi nav pietiekami, lai pierādītu atbilstību attiecīgajiem Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta nosacījumiem.

| (7) | Papildus pieteikumā ietvertajiem pierādījumiem uzraudzības iestādēm būtu jāņem vērā arī citi faktori, kas ir būtiski, pieņemot lēmumu par to, vai ir izpildītas Direktīvas 2009/138/EK prasības. |
| --- | --- |

(7)

Papildus pieteikumā ietvertajiem pierādījumiem uzraudzības iestādēm būtu jāņem vērā arī citi faktori, kas ir būtiski, pieņemot lēmumu par to, vai ir izpildītas Direktīvas 2009/138/EK prasības.

| (8) | Tā kā atbilstības korekcijas (pielāgojuma) portfeļus var pārvaldīt, pamatojoties uz pieņēmumu par darbības turpināšanu, sabiedrībām, kuras ir saņēmušas apstiprinājumu, lai izmantotu atbilstības pielāgojumu attiecīgo saistību vērtēšanai, būtu jāatļauj izmantot šo pielāgojumu arī nākotnes apdrošināšanas saistību vērtēšanai, ciktāl minētajām saistībām un tām atbilstošajiem aktīviem piemīt tādas pašas iezīmes kā sākotnējā atbilstības pielāgojuma portfelī iekļautajām saistībām un aktīviem un tādējādi ar tiem ir saistīti tādi paši riski attiecīgajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā atbilstības korekcijas (pielāgojuma) portfeļus var pārvaldīt, pamatojoties uz pieņēmumu par darbības turpināšanu, sabiedrībām, kuras ir saņēmušas apstiprinājumu, lai izmantotu atbilstības pielāgojumu attiecīgo saistību vērtēšanai, būtu jāatļauj izmantot šo pielāgojumu arī nākotnes apdrošināšanas saistību vērtēšanai, ciktāl minētajām saistībām un tām atbilstošajiem aktīviem piemīt tādas pašas iezīmes kā sākotnējā atbilstības pielāgojuma portfelī iekļautajām saistībām un aktīviem un tādējādi ar tiem ir saistīti tādi paši riski attiecīgajai sabiedrībai.

| (9) | Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kad tās iesniedz pieteikumu atbilstības pielāgojuma apstiprināšanai, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā savstarpējo atkarību starp dažādiem apstiprinājuma pieteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām, kad tās iesniedz pieteikumu atbilstības pielāgojuma apstiprināšanai, būtu jāinformē uzraudzības iestāde par citiem tobrīd jau iesniegtiem vai turpmāko sešu mēnešu laikā plānotiem pieteikumiem, kas attiecas uz Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minētajiem posteņiem. Šāda prasība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uzraudzības iestāžu novērtējumi ir balstīti uz pārredzamu un objektīvu informāciju.

| (10) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde. |
| --- | --- |

(10)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde.

| (11) | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 37. pantu izveidotās Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu.

| (12) | Lai veicinātu juridisko noteiktību attiecībā uz uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu juridisko noteiktību attiecībā uz uzraudzības režīmu Direktīvas 2009/138/EK 308.a pantā noteiktajā pakāpeniskās ieviešanas periodā, kas sāksies 2015. gada 1. aprīlī, ir svarīgi nodrošināt, ka šī regula stājas spēkā pēc iespējas drīzāk – nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pieteikums atbilstības pielāgojuma izmantošanai

1.   Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības, kas piesakās atbilstības pielāgojuma izmantošanai, iesniedz rakstisku pieteikumu, lai saņemtu uzraudzības iestāžu iepriekšēju apstiprinājumu.

2.   Pieteikumu iesniedz vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā atrodas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības galvenais birojs, vai valodā, par ko iepriekš panākta vienošanās ar uzraudzības iestādi, un tajā ir vismaz šīs regulas 3. līdz 6. pantā prasītā informācija.

3.   Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības nodrošina, ka pieteikums ietver visu citu būtisko informāciju, kas, pēc to domām, var būt nepieciešama uzraudzības iestādes novērtējuma veikšanai un lēmuma pieņemšanai. Pieteikumā ietver dokumentārus pierādījumus par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar pieteikumu.

4.   Ja ir iesniegts pieteikums attiecībā uz vairāk nekā vienu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistību portfeli, pieteikumā izklāsta šīs regulas 3. līdz 6. pantā prasītos pierādījumus atsevišķi par katru portfeli, uz kuru attiecas pieteikums.

2. pants

Pieteikuma saturs attiecībā uz piešķirto aktīvu portfeli

Attiecībā uz piešķirto aktīvu portfeli, kā prasīts Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta a) apakšpunktā, pieteikumā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | pierādījumus, ka piešķirto aktīvu portfelis atbilst visiem attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

pierādījumus, ka piešķirto aktīvu portfelis atbilst visiem attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punktā;

| b) | datus par aktīviem piešķirto aktīvu portfelī – detalizētu informāciju par aktīviem un par procedūru, ko izmanto šādu aktīvu grupēšanai pēc aktīvu klasēm, kredītkvalitātes un termiņa Direktīvas 2009/138/EK 77.c panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās pamata starpības noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

datus par aktīviem piešķirto aktīvu portfelī – detalizētu informāciju par aktīviem un par procedūru, ko izmanto šādu aktīvu grupēšanai pēc aktīvu klasēm, kredītkvalitātes un termiņa Direktīvas 2009/138/EK 77.c panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās pamata starpības noteikšanai;

| c) | aprakstu par procedūru, ko izmanto, lai saglabātu piešķirto aktīvu portfeli saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta a) apakšpunktu, tostarp procedūru gaidāmo naudas plūsmu vienādības saglabāšanai, ja naudas plūsmas ir būtiski mainījušās. |
| --- | --- |

c)

aprakstu par procedūru, ko izmanto, lai saglabātu piešķirto aktīvu portfeli saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta a) apakšpunktu, tostarp procedūru gaidāmo naudas plūsmu vienādības saglabāšanai, ja naudas plūsmas ir būtiski mainījušās.

3. pants

Pieteikuma saturs attiecībā uz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistību portfeli

Attiecībā uz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistību portfeli, kam paredzēts piemērot atbilstības pielāgojumu, pieteikumā ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | pierādījumus, ka apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistības atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta d), e), g) un j) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

pierādījumus, ka apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistības atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta d), e), g) un j) apakšpunktā;

| b) | ja pastāv mirstības risks, – kvantitatīvus pierādījumus, ka visprecīzākā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistību aplēse nepalielinās vairāk kā par 5 % saskaņā ar mirstības riska stresa scenāriju, kā aprakstīts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (3) 52. pantā. |
| --- | --- |

b)

ja pastāv mirstības risks, – kvantitatīvus pierādījumus, ka visprecīzākā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistību aplēse nepalielinās vairāk kā par 5 % saskaņā ar mirstības riska stresa scenāriju, kā aprakstīts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (3) 52. pantā.

4. pants

Rakstiska pieteikuma saturs attiecībā uz naudas plūsmu saskaņošanu un portfeļa pārvaldību

Attiecībā uz naudas plūsmu saskaņošanu un atbilstīga saistību portfeļa un piešķirto aktīvu portfeļa pārvaldību pieteikumā ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | kvantitatīvos pierādījumus tam, ka ir izpildīti Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, tostarp kvantitatīvais un kvalitatīvais novērtējums par to, vai jebkāda neatbilstība nerada riskus, kas ir būtiski attiecībā uz riskiem, kas raksturīgi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmējdarbībai, kurai plānots piemērot atbilstības pielāgojumu; |
| --- | --- |

a)

kvantitatīvos pierādījumus tam, ka ir izpildīti Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, tostarp kvantitatīvais un kvalitatīvais novērtējums par to, vai jebkāda neatbilstība nerada riskus, kas ir būtiski attiecībā uz riskiem, kas raksturīgi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmējdarbībai, kurai plānots piemērot atbilstības pielāgojumu;

| b) | pierādījumus tam, ka tiks piemērotas atbilstīgas procedūras, kas ļaus pienācīgi noteikt, organizēt un pārvaldīt saistību portfeli un piešķirto aktīvu portfeli atsevišķi no citām sabiedrības darbībām un kas nodrošinās to, ka piešķirtie aktīvi netiks izmantoti, lai segtu citu sabiedrības darbību izraisītos zaudējumus, saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

pierādījumus tam, ka tiks piemērotas atbilstīgas procedūras, kas ļaus pienācīgi noteikt, organizēt un pārvaldīt saistību portfeli un piešķirto aktīvu portfeli atsevišķi no citām sabiedrības darbībām un kas nodrošinās to, ka piešķirtie aktīvi netiks izmantoti, lai segtu citu sabiedrības darbību izraisītos zaudējumus, saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| c) | pierādījumus tam, kā pašu kapitāls tiks pielāgots saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 81. pantu, atspoguļojot jebkādus pārnesamības samazinājumus; |
| --- | --- |

c)

pierādījumus tam, kā pašu kapitāls tiks pielāgots saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 81. pantu, atspoguļojot jebkādus pārnesamības samazinājumus;

| d) | pierādījumus tam, kā maksātspējas kapitāla prasība (SCR) tiks pielāgota, lai pienācīgi atspoguļotu jebkādus riska diversifikācijas apjoma samazinājumus. Attiecīgā gadījumā tas ietver pierādījumus par atbilstību Deleģētās regulas (ES) 2015/35 216., 217. un 234. pantam. Ja apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības paredzējušas aprēķināt maksātspējas kapitāla prasību, izmantojot iekšējo modeli, bet nav saņēmušas vajadzīgo uzraudzības iestāžu apstiprinājumu, šajā punktā prasītos pierādījumus iesniedz, pamatojoties uz standarta formulas piemērošanas rezultātu, kā arī uz neapstiprināto iekšējo modeli. |
| --- | --- |

d)

pierādījumus tam, kā maksātspējas kapitāla prasība (SCR) tiks pielāgota, lai pienācīgi atspoguļotu jebkādus riska diversifikācijas apjoma samazinājumus. Attiecīgā gadījumā tas ietver pierādījumus par atbilstību Deleģētās regulas (ES) 2015/35 216., 217. un 234. pantam. Ja apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības paredzējušas aprēķināt maksātspējas kapitāla prasību, izmantojot iekšējo modeli, bet nav saņēmušas vajadzīgo uzraudzības iestāžu apstiprinājumu, šajā punktā prasītos pierādījumus iesniedz, pamatojoties uz standarta formulas piemērošanas rezultātu, kā arī uz neapstiprināto iekšējo modeli.

5. pants

Papildu informācija rakstiskajā pieteikumā

Papildus šīs regulas 3. un 4. pantā norādītajai informācijai pieteikumā iekļauj arī šādu informāciju:

| a) | apstiprinājumu, ka Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 3. punktā minētie nosacījumi tiks izpildīti, ja tiks piešķirts uzraudzības iestāžu apstiprinājums atbilstības pielāgojuma piemērošanai; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājumu, ka Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 3. punktā minētie nosacījumi tiks izpildīti, ja tiks piešķirts uzraudzības iestāžu apstiprinājums atbilstības pielāgojuma piemērošanai;

| b) | likviditātes plānu atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 44. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

likviditātes plānu atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 44. panta 2. punktam;

| c) | novērtējumus atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 44. panta 2.a punkta b) apakšpunktam; |
| --- | --- |

c)

novērtējumus atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 44. panta 2.a punkta b) apakšpunktam;

| d) | novērtējumus atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 45. panta 2.a punktam; |
| --- | --- |

d)

novērtējumus atbilstīgi Direktīvas 2009/138/EK 45. panta 2.a punktam;

| e) | detalizētu skaidrojumu par aprēķina procedūru, ko izmanto atbilstības pielāgojuma noteikšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 77.c panta prasībām, un tās demonstrējumu; |
| --- | --- |

e)

detalizētu skaidrojumu par aprēķina procedūru, ko izmanto atbilstības pielāgojuma noteikšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 77.c panta prasībām, un tās demonstrējumu;

| f) | sarakstu ar citiem pieteikumiem, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniegusi vai tobrīd plāno iesniegt turpmākajos sešos mēnešos, lai saņemtu kādu no Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minēto posteņu apstiprinājumiem pakāpeniskas ieviešanas ietvaros. |
| --- | --- |

f)

sarakstu ar citiem pieteikumiem, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība iesniegusi vai tobrīd plāno iesniegt turpmākajos sešos mēnešos, lai saņemtu kādu no Direktīvas 2009/138/EK 308.a panta 1. punktā minēto posteņu apstiprinājumiem pakāpeniskas ieviešanas ietvaros.

6. pants

Pieteikuma novērtēšana

1.   Uzraudzības iestāde apstiprina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības pieteikuma saņemšanu.

2.   Uzraudzības iestāde uzskata pieteikumu par pilnīgu, ja tajā ir iekļauti visi pierādījumi, kas prasīti saskaņā ar šīs regulas 2. līdz 5. pantu.

3.   Uzraudzības iestāde apstiprina, vai pieteikums ir pilnīgs, 30 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas.

4.   Ja uzraudzības iestāde konstatē, ka pieteikums nav pilnīgs, tā nekavējoties informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību par to, ka apstiprinājuma periods nav sācies, un paskaidro iemeslus, kādēļ pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu.

5.   Uzraudzības iestāde nodrošina to, ka tās lēmums par pieteikumu tiek pieņemts sešu mēnešu laikā no pilnīga pieteikuma saņemšanas.

6.   Ja uzraudzības iestāde ir apstiprinājusi, ka pieteikums ir pilnīgs, tas nekavē uzraudzības iestādi pieprasīt papildu informāciju, kas tai vajadzīga novērtējuma veikšanai. Pieprasījumā norāda nepieciešamo papildu informāciju un šāda pieprasījuma iemeslus.

7.   Pieteikuma novērtējuma ietvaros uzraudzības iestādes pastāvīgi sazinās ar apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību, tostarp tās var pieprasīt veikt pielāgojumus attiecībā uz to, kā sabiedrība piedāvājusi piemērot atbilstības pielāgojumu. Ja uzraudzības iestādes konstatē, ka varētu būt iespējams apstiprināt atbilstības pielāgojuma piemērošanu, ja tiktu veikti pielāgojumi, tās nekavējoties rakstiski paziņo apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībai par vajadzīgajiem pielāgojumiem.

8.   Dienu skaitu no dienas, kad uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju vai pielāgojumus saskaņā ar 6. vai 7. punktu, līdz dienai, kad uzraudzības iestāde saņem šādu informāciju vai pielāgojumus, neiekļauj 5. punktā minētajā sešu mēnešu periodā.

9.   Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības nodrošina, ka uzraudzības iestādei visas pieteikuma novērtēšanas laikā tiek darīti pieejami visi dokumentārie pierādījumi, tostarp, ja iespējams, elektroniskā formā.

10.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par jebkurām izmaiņām tās pieteikuma informācijā. Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība informē uzraudzības iestādi par izmaiņām tās pieteikumā, to uzskata par jaunu pieteikumu, ja vien:

| a) | izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju vai izmaiņas; vai |
| --- | --- |

a)

izmaiņas nav saistītas ar to, ka uzraudzības iestāde pieprasa papildu informāciju vai izmaiņas; vai

| b) | uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu. |
| --- | --- |

b)

uzraudzības iestāde nav pārliecinājusies, ka izmaiņas būtiski neietekmē tās veikto pieteikuma novērtējumu.

11.   Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība var atsaukt pieteikumu, par to rakstveidā paziņojot jebkurā posmā pirms uzraudzības iestādes lēmuma. Ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība vēlāk vēlreiz iesniedz pieteikumu vai iesniedz atjauninātu pieteikumu, uzraudzības iestāde uzskata to par jaunu pieteikumu.

7. pants

Lēmums par pieteikumu

1.   Pieņemot lēmumu par pieteikuma apstiprināšanu, uzraudzības iestāde var ņemt vērā citus pierādījumus, kas nav minēti šīs regulas 2. līdz 5. pantā, ja šie pierādījumi ir būtiski, lai novērtētu atbilstību Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punktā un 77.c pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2.   Uzraudzības iestādes lēmumu par pieteikuma apstiprināšanu paziņo rakstiski tajā pašā valodā, kurā iesniegts pieteikums.

3.   Ja ir saņemts viens pieteikums, kurš attiecas uz vairākiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas saistību portfeļiem, uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumu apstiprināt pieteikumu attiecībā uz dažiem, bet ne visiem pieteikumā iekļautajiem portfeļiem. Tādā gadījumā rakstiskā paziņojumā par lēmumu norāda, kuriem apdrošināšanas un pārapdrošināšanas saistību portfeļiem var piemērot atbilstības pielāgojumu.

4.   Ja uzraudzības iestāde pieņem lēmumu noraidīt pieteikumu attiecībā uz dažiem vai visiem pieteikumā iekļautajiem portfeļiem, tā skaidri norāda šāda lēmuma iemeslus.

5.   Ja apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības ir saņēmušas apstiprinājumu atbilstības pielāgojuma piemērošanai apdrošināšanas un pārapdrošināšanas saistību portfelim, uzskata, ka šā apstiprinājuma lēmuma piemērošanas joma aptver nākotnes apdrošināšanas un pārapdrošināšanas saistības un aktīvus, kas ir pievienoti šim atbilstības pielāgojuma portfelim, ja sabiedrības var pierādīt:

| a) | ka nākotnes saistībām un aktīviem piemīt tādas pašas iezīmes kā saistībām un aktīviem, kas iekļauti atbilstības pielāgojuma portfelī, par kuru piešķirts apstiprinājums; |
| --- | --- |

a)

ka nākotnes saistībām un aktīviem piemīt tādas pašas iezīmes kā saistībām un aktīviem, kas iekļauti atbilstības pielāgojuma portfelī, par kuru piešķirts apstiprinājums;

| b) | ka atbilstības pielāgojuma portfelis joprojām atbilst attiecīgajiem Direktīvas 2009/138/EK nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

ka atbilstības pielāgojuma portfelis joprojām atbilst attiecīgajiem Direktīvas 2009/138/EK nosacījumiem.

8. pants

Apstiprinājuma atsaukšana, ko veic uzraudzības iestāde

Ja uzraudzības iestādes uzskata, ka apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kurai piešķirts apstiprinājums atbilstības pielāgojuma izmantošanai, vairs neatbilst Direktīvas 2009/138/EK 77.b panta 1. punktā vai 77.c pantā izklāstītajiem nosacījumiem, uzraudzības iestāde nekavējoties informē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrību un izskaidro neatbilstības raksturu.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/35, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

3

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/501

(2015. gada 24. marts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 26. jūnijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 26. jūnijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 13. maijāEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību Savienības plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu (“SSCR”) ražotāju vārdā. Sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido aptuveni 50 % no visas SSCR produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas bija pietiekams, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 13. maijāEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību Savienības plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu (“SSCR”) ražotāju vārdā. Sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido aptuveni 50 % no visas SSCR produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas bija pietiekams, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (3) | Komisija 2014. gada 14. augustā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes SSCR importu Savienībā un sāka arī atsevišķu izmeklēšanu. Tā publicēja paziņojumu par antisubsidēšanas procedūru (3)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2014. gada 14. augustā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes SSCR importu Savienībā un sāka arī atsevišķu izmeklēšanu. Tā publicēja paziņojumu par antisubsidēšanas procedūru (3)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1.2.   Reģistrēšana

| (4) | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas pamatots ar nepieciešamiem pierādījumiem, Komisija 2014. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2014 (4), ar ko uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu attiecina reģistrāciju no 2014. gada 17. decembra. |
| --- | --- |

(4)

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas pamatots ar nepieciešamiem pierādījumiem, Komisija 2014. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2014 (4), ar ko uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu attiecina reģistrāciju no 2014. gada 17. decembra.

1.3.   Ieinteresētās personas

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas un Taivānas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija informēja arī Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) un Dienvidāfrikas ražotājus un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties ASV par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas un Taivānas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija informēja arī Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) un Dienvidāfrikas ražotājus un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties ASV par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (6) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausa Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

a)   Atlase

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Savienības ražotāju atlase

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz ražošanas apjomu. Izlasē bija četri Savienības ražotāji. Atlasītie Savienības ražotāji ražoja aptuveni 50 % no kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes par pagaidu izlasi netika saņemtas, tāpēc tā tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz ražošanas apjomu. Izlasē bija četri Savienības ražotāji. Atlasītie Savienības ražotāji ražoja aptuveni 50 % no kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes par pagaidu izlasi netika saņemtas, tāpēc tā tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari.

Importētāju atlase

| (9) | Lai izlemtu, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Lai izlemtu, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visiem nesaistītajiem importētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (10) | Trīsdesmit viens nesaistīts importētājs sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja atlasīja četrus importētājus pēc lielākā importa apjoma Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(10)

Trīsdesmit viens nesaistīts importētājs sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja atlasīja četrus importētājus pēc lielākā importa apjoma Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem.

| (11) | Tika saņemtas piezīmes par viena atlasītā importētāja īpašumtiesību struktūru. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka viens no importētājiem nav jāiekļauj izlasē, jo tas ir saistīts ar Savienības ražotāju. Tomēr minētais importētājs kļuva saistīts ar Savienības ražotāju tikai pēc izmeklēšanas perioda. Turklāt termins “nesaistīts importētājs” nozīmē nebūt saistītam ar ražotājiem eksportētājiem. Nesaistīts importētājs faktiski var būt saistīts ar Savienības ražotāju. |
| --- | --- |

(11)

Tika saņemtas piezīmes par viena atlasītā importētāja īpašumtiesību struktūru. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka viens no importētājiem nav jāiekļauj izlasē, jo tas ir saistīts ar Savienības ražotāju. Tomēr minētais importētājs kļuva saistīts ar Savienības ražotāju tikai pēc izmeklēšanas perioda. Turklāt termins “nesaistīts importētājs” nozīmē nebūt saistītam ar ražotājiem eksportētājiem. Nesaistīts importētājs faktiski var būt saistīts ar Savienības ražotāju.

Taivānas ražotāju eksportētāju atlase

| (12) | Lai izlemtu, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Taivānas pārstāvjiem ES apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai izlemtu, vai nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Taivānas pārstāvjiem ES apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (13) | Kopumā deviņi ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem (no kuriem trīs ir nesaistīti), pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas. |
| --- | --- |

(13)

Kopumā deviņi ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem (no kuriem trīs ir nesaistīti), pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.

| (14) | Izmeklēšana liecina, ka divi atlasīti uzņēmumi un divi izlasē neiekļauti uzņēmumi, kas sadarbojās, neatbilst ražotāja eksportētāja definīcijai, jo tie darbojas tikai kā apstrādes centri un attiecīgo ražojumu izmanto kā ražošanas izejmateriālu. Tika konstatēts, ka minētajiem uzņēmumiem nav karsto vai auksto velmētavu un ka to pievienotā vērtība ir maza attiecībā pret to izejmateriālu izmaksām. Faktiski tie pērk un pārdod attiecīgo ražojumu dažādos veidos (sk. turpmāk 26.–28. apsvērumu). |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšana liecina, ka divi atlasīti uzņēmumi un divi izlasē neiekļauti uzņēmumi, kas sadarbojās, neatbilst ražotāja eksportētāja definīcijai, jo tie darbojas tikai kā apstrādes centri un attiecīgo ražojumu izmanto kā ražošanas izejmateriālu. Tika konstatēts, ka minētajiem uzņēmumiem nav karsto vai auksto velmētavu un ka to pievienotā vērtība ir maza attiecībā pret to izejmateriālu izmaksām. Faktiski tie pērk un pārdod attiecīgo ražojumu dažādos veidos (sk. turpmāk 26.–28. apsvērumu).

| (15) | Tomēr viens no minētajiem uzņēmumiem ir saistīts ar atlasītu ražotāju eksportētāju. Tāpēc izmeklēšanā tas tika uzskatīts par tādu, kas pieder pie minētās uzņēmumu grupas. Pēc tam, kad no izlases tika izslēgts uzņēmums, kas neatbilda ražotāja eksportētāja definīcijai, atlikusī izlase pārstāvēja vismaz aptuveni 48 % no kopējā eksporta apjoma no Taivānas uz Savienību un aptuveni 80 % no pārdošanas apjoma Taivānas vietējā tirgū. Tāpēc izlase joprojām bija reprezentatīva. |
| --- | --- |

(15)

Tomēr viens no minētajiem uzņēmumiem ir saistīts ar atlasītu ražotāju eksportētāju. Tāpēc izmeklēšanā tas tika uzskatīts par tādu, kas pieder pie minētās uzņēmumu grupas. Pēc tam, kad no izlases tika izslēgts uzņēmums, kas neatbilda ražotāja eksportētāja definīcijai, atlikusī izlase pārstāvēja vismaz aptuveni 48 % no kopējā eksporta apjoma no Taivānas uz Savienību un aptuveni 80 % no pārdošanas apjoma Taivānas vietējā tirgū. Tāpēc izlase joprojām bija reprezentatīva.

| (16) | Komisija individuālās dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinos neiekļāva pārējos trīs uzņēmumus. Tādējādi minētajiem trīs uzņēmumiem netika noteikta maksājuma likme. |
| --- | --- |

(16)

Komisija individuālās dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinos neiekļāva pārējos trīs uzņēmumus. Tādējādi minētajiem trīs uzņēmumiem netika noteikta maksājuma likme.

Atsevišķa pārbaude

| (17) | Viens ražotājs eksportētājs Taivānā pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, un tā tika veikta. |
| --- | --- |

(17)

Viens ražotājs eksportētājs Taivānā pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, un tā tika veikta.

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (18) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlases procedūra, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai sazināties ar tiem.

| (19) | Astoņi ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem uzņēmumiem, kas pieder pie divām grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas. |
| --- | --- |

(19)

Astoņi ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četriem uzņēmumiem, kas pieder pie divām grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriedes par izlases veidošanu. Piezīmes netika iesniegtas.

b)   Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas ražotājiem eksportētājiem ĶTR

| (20) | Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, un neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas vēlējās pieteikties atsevišķai pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām, kā arī ĶTR iestādēm. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nav pieprasījis TER. |
| --- | --- |

(20)

Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, un neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas vēlējās pieteikties atsevišķai pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām, kā arī ĶTR iestādēm. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nav pieprasījis TER.

c)   Anketa

| (21) | Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem Ķīnas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem eksportētājiem, kas vēlējās pieprasīt atsevišķu pārbaudi, ražotājiem divās iespējamās analogās valstīs, kā arī atlasītajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, kas pieteicās. |
| --- | --- |

(21)

Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem Ķīnas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, ražotājiem eksportētājiem, kas vēlējās pieprasīt atsevišķu pārbaudi, ražotājiem divās iespējamās analogās valstīs, kā arī atlasītajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, kas pieteicās.

| (22) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, četriem atlasītiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem (no kuriem divi, kā tika konstatēts, nebija ražotāji eksportētāji), viena Taivānas ražotāja eksportētāja, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, diviem ražotājiem ASV (analogā valstī), četriem atlasītiem Savienības ražotājiem, četriem atlasītiem nesaistītiem importētājiem un sešiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(22)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, četriem atlasītiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem (no kuriem divi, kā tika konstatēts, nebija ražotāji eksportētāji), viena Taivānas ražotāja eksportētāja, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, diviem ražotājiem ASV (analogā valstī), četriem atlasītiem Savienības ražotājiem, četriem atlasītiem nesaistītiem importētājiem un sešiem lietotājiem.

d)   Pārbaudes apmeklējumi

| (23) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti turpmāk uzskaitīto uzņēmumu telpās.
  Savienības ražotāji






  — | Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itālija |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti turpmāk uzskaitīto uzņēmumu telpās.

Savienības ražotāji

—

Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itālija

| — | Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios un Madrid, Spānija |
| --- | --- |

—

Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios un Madrid, Spānija

| — | Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija

Acciai Speciali Terni S.P.A. saistītais apkalpošanas centrs:

| — | Terninox, Ceriano Laghetto, Itālija |
| --- | --- |

—

Terninox, Ceriano Laghetto, Itālija

Sūdzības iesniedzējs

| — | Eurofer, Brussels, Beļģija |
| --- | --- |

—

Eurofer, Brussels, Beļģija

Taivānas ražotāji eksportētāji

| — | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city |
| --- | --- |

—

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city

| — | Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city |
| --- | --- |

—

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city

| — | YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city |
| --- | --- |

—

YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city

| — | Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city |
| --- | --- |

—

Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city

| — | Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city |
| --- | --- |

—

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city

ĶTR ražotāji eksportētāji

| — | Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai |
| --- | --- |

—

Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai

| — | Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo

| — | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City |
| --- | --- |

—

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City

Saistītais importētājs Savienībā

| — | Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Vācija |
| --- | --- |

—

Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Vācija

| (24) | Komisija rīkoja uzklausīšanas, tostarp ar uzklausīšanas amatpersonas, ražotāju eksportētāju, apvienību un importētāju piedalīšanos. |
| --- | --- |

(24)

Komisija rīkoja uzklausīšanas, tostarp ar uzklausīšanas amatpersonas, ražotāju eksportētāju, apvienību un importētāju piedalīšanos.

1.4.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (25) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(25)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (26) | Attiecīgais ražojums ir ĶTR un Taivānas izcelsmes plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, patlaban klasificēti ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(26)

Attiecīgais ražojums ir ĶTR un Taivānas izcelsmes plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, patlaban klasificēti ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89 (“attiecīgais ražojums”).

| (27) | Plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem ir dažādi lietojumi, piemēram, tos izmanto sadzīves tehnikas (veļas mašīnu un trauku mazgājamo mašīnu iekšpusē), metinātu cauruļu un medicīnisku ierīču ražošanā, kā arī pārtikas apstrādē un autobūvē. |
| --- | --- |

(27)

Plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem ir dažādi lietojumi, piemēram, tos izmanto sadzīves tehnikas (veļas mašīnu un trauku mazgājamo mašīnu iekšpusē), metinātu cauruļu un medicīnisku ierīču ražošanā, kā arī pārtikas apstrādē un autobūvē.

| (28) | Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem. |
| --- | --- |

(28)

Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (29) | Tika konstatēts, ka plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem, ko ražo un pārdod Savienībā Savienības ražošanas nozare, un plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem, ko ražo un pārdod attiecīgajās valstīs un analogajā valstī, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto tādam pašam mērķim kā plakanus nerūsējošā tērauda aukstos velmējumus, kurus ražo attiecīgajās valstīs un pārdod eksportam Savienībā. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(29)

Tika konstatēts, ka plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem, ko ražo un pārdod Savienībā Savienības ražošanas nozare, un plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem, ko ražo un pārdod attiecīgajās valstīs un analogajā valstī, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, un tos izmanto tādam pašam mērķim kā plakanus nerūsējošā tērauda aukstos velmējumus, kurus ražo attiecīgajās valstīs un pārdod eksportam Savienībā. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Prasības attiecībā uz ražojumu klāstu

| (30) | Ieinteresētas personas prasīja uz dažiem ražojuma veidiem (tostarp šaurām un precīzijas tērauda sloksnēm) neattiecināt izmeklēšanu, jo Savienības ražotāji nevar pilnībā apgādāt šos tirgus segmentus. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārstāvji iesniedza pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare var apgādāt minētos tirgus segmentus. |
| --- | --- |

(30)

Ieinteresētas personas prasīja uz dažiem ražojuma veidiem (tostarp šaurām un precīzijas tērauda sloksnēm) neattiecināt izmeklēšanu, jo Savienības ražotāji nevar pilnībā apgādāt šos tirgus segmentus. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārstāvji iesniedza pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare var apgādāt minētos tirgus segmentus.

| (31) | Attiecībā uz precīzijas sloksnēm tās pašas personas arī apgalvoja, ka Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir nolēmis savā analīzē par Outokumpu un INOXUM apvienošanās lietu (5) šo ražojuma tirgu izslēgt no attiecīgā ražojuma tirgus. Tomēr tirgus definīcija apvienošanās lietā ir vērsta uz aizstāšanu pieprasījuma un piedāvājuma ziņā. Antidempinga lietā tirgu definē pēc izmeklējamā ražojuma fizikālajām īpašībām. Tāpēc antidempinga lietā daži ražojuma veidu parametri (platums, pielaides, mehāniskās īpašības) var atšķirties. Turklāt šis ražojuma veids jau no paša sākuma bija daļa no izmeklēšanas, jo sazināšanās ar Savienības precīzijas slokšņu ražotājiem notika faktu noskaidrošanas laikā. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz precīzijas sloksnēm tās pašas personas arī apgalvoja, ka Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir nolēmis savā analīzē par Outokumpu un INOXUM apvienošanās lietu (5) šo ražojuma tirgu izslēgt no attiecīgā ražojuma tirgus. Tomēr tirgus definīcija apvienošanās lietā ir vērsta uz aizstāšanu pieprasījuma un piedāvājuma ziņā. Antidempinga lietā tirgu definē pēc izmeklējamā ražojuma fizikālajām īpašībām. Tāpēc antidempinga lietā daži ražojuma veidu parametri (platums, pielaides, mehāniskās īpašības) var atšķirties. Turklāt šis ražojuma veids jau no paša sākuma bija daļa no izmeklēšanas, jo sazināšanās ar Savienības precīzijas slokšņu ražotājiem notika faktu noskaidrošanas laikā.

| (32) | Tāpēc Komisija noraidīja prasību un ražojumu klāstu, uz ko attiecas izmeklēšana, saglabāja nemainīgu. |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc Komisija noraidīja prasību un ražojumu klāstu, uz ko attiecas izmeklēšana, saglabāja nemainīgu.

3.   DEMPINGS

3.1.   ĶTR

3.1.1.   Normālā vērtība

3.1.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (33) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam Komisija nosaka normālo vērtību atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1.–6. punktam ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas apgalvojuši un pierādījuši, ka atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un ka tādējādi tiem varētu piešķirt TER. |
| --- | --- |

(33)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam Komisija nosaka normālo vērtību atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1.–6. punktam ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas apgalvojuši un pierādījuši, ka atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un ka tādējādi tiem varētu piešķirt TER.

| (34) | Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot attiecīgos ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja TER. |
| --- | --- |

(34)

Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot attiecīgos ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja TER.

3.1.1.2.   Analogā valsts

| (35) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts.

| (36) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties ASV par attiecīgu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izvēlēties ASV par attiecīgu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes.

| (37) | Komisija sazinājās ar vairākām iespējamām analogajām valstīm (Indiju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Taivānu un ASV) un, pamatojoties uz saņemto informāciju, prasīja, lai 32 zināmie līdzīgā ražojuma ražotāji Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā un ASV sniedz informāciju. Netika saņemta informācija par ražotājiem Indijā, tāpēc Indiju nevarēja uzskatīt par iespējamo analogo valsti. Taivānai piemēro to pašu izmeklēšanu, tāpēc šim nolūkam tika ņemta vērā informācija, ko sniedza ražotāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(37)

Komisija sazinājās ar vairākām iespējamām analogajām valstīm (Indiju, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Taivānu un ASV) un, pamatojoties uz saņemto informāciju, prasīja, lai 32 zināmie līdzīgā ražojuma ražotāji Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā un ASV sniedz informāciju. Netika saņemta informācija par ražotājiem Indijā, tāpēc Indiju nevarēja uzskatīt par iespējamo analogo valsti. Taivānai piemēro to pašu izmeklēšanu, tāpēc šim nolūkam tika ņemta vērā informācija, ko sniedza ražotāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana.

| (38) | Tikai divi ražotāji ASV atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Tādējādi Komisijai bija jāizvēlas starp ASV un Taivānu. |
| --- | --- |

(38)

Tikai divi ražotāji ASV atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Tādējādi Komisijai bija jāizvēlas starp ASV un Taivānu.

| (39) | ASV ir vismaz četri lieli līdzīgā ražojuma ražotāji (trīs ir vertikāli integrēti, bet viens nav), un kopējā produkcija un patēriņš ir salīdzināmi ar ĶTR ražotāju kopējo produkciju un patēriņu. Taivānā ir viena liela vertikāli integrēta ražotāju grupa, kas virza tirgu neatkarīgi no tā, ka pastāv daži mazi neintegrēti ražotāji. Ražošanas process ASV ir līdzīgs kā Taivānā un vismaz līdzīgs ražošanas procesam, ko izmanto daži ražotāji eksportētāji ĶTR. ASV un Taivānā izmantotās izejvielas ir pārsvarā vienas un tās pašas. Ir noteikti antidempinga maksājumi pret Japānu, Dienvidkoreju un Taivānu ASV un pret ĶTR un Dienvidkoreju Taivānā. Tomēr līdzīgā ražojuma imports ASV un Taivānā ir ievērojams, proti, attiecīgi aptuveni 17 % un 37 % no to kopējā patēriņa izmeklēšanas periodā. Nozīmīgākās valstis, kas eksportē uz ASV, ir Meksika, ĶTR, Taivāna, Francija, Somija, Japāna un Vācija, un nozīmīgākās valstis, kas eksportē uz Taivānu ir ĶTR, Dienvidkoreja, Japāna, Somija un Vjetnama. |
| --- | --- |

(39)

ASV ir vismaz četri lieli līdzīgā ražojuma ražotāji (trīs ir vertikāli integrēti, bet viens nav), un kopējā produkcija un patēriņš ir salīdzināmi ar ĶTR ražotāju kopējo produkciju un patēriņu. Taivānā ir viena liela vertikāli integrēta ražotāju grupa, kas virza tirgu neatkarīgi no tā, ka pastāv daži mazi neintegrēti ražotāji. Ražošanas process ASV ir līdzīgs kā Taivānā un vismaz līdzīgs ražošanas procesam, ko izmanto daži ražotāji eksportētāji ĶTR. ASV un Taivānā izmantotās izejvielas ir pārsvarā vienas un tās pašas. Ir noteikti antidempinga maksājumi pret Japānu, Dienvidkoreju un Taivānu ASV un pret ĶTR un Dienvidkoreju Taivānā. Tomēr līdzīgā ražojuma imports ASV un Taivānā ir ievērojams, proti, attiecīgi aptuveni 17 % un 37 % no to kopējā patēriņa izmeklēšanas periodā. Nozīmīgākās valstis, kas eksportē uz ASV, ir Meksika, ĶTR, Taivāna, Francija, Somija, Japāna un Vācija, un nozīmīgākās valstis, kas eksportē uz Taivānu ir ĶTR, Dienvidkoreja, Japāna, Somija un Vjetnama.

| (40) | Ņemot vērā šos apstākļus, uzskata, ka ASV ir piemērotākas būt par analogo valsti šādu divu galveno iemeslu dēļ:






  i) | tirgus ASV ir ļoti konkurētspējīgs, savukārt tirgu un SSCR cenas Taivānā lielā mērā nosaka viena uzņēmumu grupa; |
| --- | --- | --- |

(40)

Ņemot vērā šos apstākļus, uzskata, ka ASV ir piemērotākas būt par analogo valsti šādu divu galveno iemeslu dēļ:

i)

tirgus ASV ir ļoti konkurētspējīgs, savukārt tirgu un SSCR cenas Taivānā lielā mērā nosaka viena uzņēmumu grupa;

| ii) | vietējais tirgus Taivānā ir daudz mazāks nekā ĶTR un ASV. |
| --- | --- |

ii)

vietējais tirgus Taivānā ir daudz mazāks nekā ĶTR un ASV.

| (41) | Ieinteresētās personas iebilda pret ASV kā analogās valsts izmantošanu, galvenokārt atšķirīgā ražošanas procesa un atšķirīgā ražošanā izmantoto izejvielu veida dēļ. Tās apgalvoja, ka šajā ziņā Taivāna, uz kuru arī attiecas pašreizējā izmeklēšana, būtu atbilstošāka analogā valsts nekā ASV. |
| --- | --- |

(41)

Ieinteresētās personas iebilda pret ASV kā analogās valsts izmantošanu, galvenokārt atšķirīgā ražošanas procesa un atšķirīgā ražošanā izmantoto izejvielu veida dēļ. Tās apgalvoja, ka šajā ziņā Taivāna, uz kuru arī attiecas pašreizējā izmeklēšana, būtu atbilstošāka analogā valsts nekā ASV.

| (42) | Komisija šajā procesa posmā secināja, ka ASV ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(42)

Komisija šajā procesa posmā secināja, ka ASV ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.1.1.3.   Normālā vērtība (analogā valsts)

| (43) | Informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, tika izmantota, lai noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(43)

Informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, tika izmantota, lai noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.

| (44) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms abiem analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram atlasītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi abu ražotāju, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms analogās valsts vietējā tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(44)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms abiem analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram atlasītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi abu ražotāju, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms analogās valsts vietējā tirgū bija reprezentatīvs.

| (45) | Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti vietējā tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(45)

Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti vietējā tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (46) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(46)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus.

| (47) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:






  i) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un |
| --- | --- | --- |

(47)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:

i)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un

| ii) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

ii)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (48) | Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā. Komisija ņēma vērā visus darījumus, kas paziņoti kā vietējie pārdevumi, jo nebija iemesla apšaubīt, ka tie bija paredzēti vietējam patēriņam. |
| --- | --- |

(48)

Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā. Komisija ņēma vērā visus darījumus, kas paziņoti kā vietējie pārdevumi, jo nebija iemesla apšaubīt, ka tie bija paredzēti vietējam patēriņam.

| (49) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  i) | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai |
| --- | --- | --- |

(49)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

i)

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai

| ii) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

ii)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

3.1.2.   Eksporta cena

| (50) | Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdeva produkciju eksportam uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai – viena ražotāja eksportētāja gadījumā – ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs. |
| --- | --- |

(50)

Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdeva produkciju eksportam uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai – viena ražotāja eksportētāja gadījumā – ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs.

| (51) | Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(51)

Ja ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (52) | Ja ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem (“PVA”) izdevumiem un uzkrāto peļņu. |
| --- | --- |

(52)

Ja ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, tostarp attiecībā uz pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem (“PVA”) izdevumiem un uzkrāto peļņu.

3.1.3.   Salīdzinājums

| (53) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un atlasīto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (54) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravu apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām, banku maksājumiem un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravu apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām, banku maksājumiem un komisijas maksām.

3.1.4.   Dempinga starpības

| (55) | Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. iepriekš 43.–49. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. iepriekš 43.–49. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (56) | Tādējādi vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas), ir šādas.

  1. tabula


  Dempinga starpības – ĶTR







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |

(56)

Tādējādi vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas), ir šādas.

1. tabula

Dempinga starpības – ĶTR

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

(%)

Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

| (57) | Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju vidējām svērtajām dempinga starpībām. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju vidējām svērtajām dempinga starpībām.

| (58) | Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 30,0 %. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 30,0 %.

| (59) | Visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(59)

Visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

| (60) | Sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu, un tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt izlasē iekļautā uzņēmuma ar visaugstāko dempinga starpību līmenī. |
| --- | --- |

(60)

Sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu, un tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt izlasē iekļautā uzņēmuma ar visaugstāko dempinga starpību līmenī.

| (61) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

  2. tabula


  Dempinga starpības – ĶTR







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 30,0 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,9 |

(61)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

2. tabula

Dempinga starpības – ĶTR

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

(%)

Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

30,0

Visi pārējie uzņēmumi

34,9

3.2.   Taivāna

3.2.1.   Normālā vērtība

| (62) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, uz ko attiecas izmeklēšana, ir reprezentatīvs. Par ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, Komisija uzskatīja izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus un vienu ražotāju eksportētāju, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(62)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražotājam eksportētājam, uz ko attiecas izmeklēšana, ir reprezentatīvs. Par ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, Komisija uzskatīja izlasē iekļautos ražotājus eksportētājus un vienu ražotāju eksportētāju, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā.

| (63) | Komisija konstatēja, ka iekšzemes pārdošanas apjoms, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ietver ievērojamus līdzīgā ražojuma apjomus, ko pārdeva izplatītājiem, kuri tos eksportēja tālāk. Aprēķins, kas veikts, pamatojoties uz ražošanas datiem, kuri pieejami no uzņēmumiem, kas sadarbojās, un statistikas dati par līdzīgā ražojuma importu un eksportu Taivānā apliecināja, ka iekšzemes pārdošanas apjoms, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ietver aptuveni 50 % netiešo eksporta pārdevumu, kas nebija paredzēti vietējam patēriņam. |
| --- | --- |

(63)

Komisija konstatēja, ka iekšzemes pārdošanas apjoms, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ietver ievērojamus līdzīgā ražojuma apjomus, ko pārdeva izplatītājiem, kuri tos eksportēja tālāk. Aprēķins, kas veikts, pamatojoties uz ražošanas datiem, kuri pieejami no uzņēmumiem, kas sadarbojās, un statistikas dati par līdzīgā ražojuma importu un eksportu Taivānā apliecināja, ka iekšzemes pārdošanas apjoms, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ietver aptuveni 50 % netiešo eksporta pārdevumu, kas nebija paredzēti vietējam patēriņam.

| (64) | Turklāt Komisija konstatēja, ka Taivānas vietējā tirgū ir spēkā atlaižu sistēma. Viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem paskaidroja, ka šāda sistēma tika izgudrota, lai radītu stimulu vietējiem pakalpojumu centriem (izplatītājiem), kas eksportē tālāk savus tērauda ražojumus. Tā kā cenas, tostarp atlaides, ko vietējā tirgū nosaka abi galvenie ražotāji, tiek plaši izziņotas katru mēnesi visiem izplatītājiem, pat ja nebija atlaižu, ko citi ražotāji piešķīra saviem pircējiem, cenu noteikšanu precēm, kuras izlieto vietējā tirgū, un precēm, ko eksportē tālāk, būtiski ietekmēja Taivānā pastāvošā cenu noteikšanas sistēma. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt Komisija konstatēja, ka Taivānas vietējā tirgū ir spēkā atlaižu sistēma. Viens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem paskaidroja, ka šāda sistēma tika izgudrota, lai radītu stimulu vietējiem pakalpojumu centriem (izplatītājiem), kas eksportē tālāk savus tērauda ražojumus. Tā kā cenas, tostarp atlaides, ko vietējā tirgū nosaka abi galvenie ražotāji, tiek plaši izziņotas katru mēnesi visiem izplatītājiem, pat ja nebija atlaižu, ko citi ražotāji piešķīra saviem pircējiem, cenu noteikšanu precēm, kuras izlieto vietējā tirgū, un precēm, ko eksportē tālāk, būtiski ietekmēja Taivānā pastāvošā cenu noteikšanas sistēma.

| (65) | Ņemot vērā uz vietas veikto pārbaužu konstatējumus, trim no ražotājiem eksportētājiem tika prasīts pārskatīt pārdošanas apjomus, ko tie bija paziņojuši par vietējo tirgu Taivānā, un izņemt visus pārdevumus, kas nebija paredzēti vietējam patēriņam. Tomēr tie tikai apstiprināja, ka nav informēti par tā līdzīgā ražojuma galamērķi, ko tie pārdod saviem pircējiem. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā uz vietas veikto pārbaužu konstatējumus, trim no ražotājiem eksportētājiem tika prasīts pārskatīt pārdošanas apjomus, ko tie bija paziņojuši par vietējo tirgu Taivānā, un izņemt visus pārdevumus, kas nebija paredzēti vietējam patēriņam. Tomēr tie tikai apstiprināja, ka nav informēti par tā līdzīgā ražojuma galamērķi, ko tie pārdod saviem pircējiem.

| (66) | Kā paskaidrots iepriekš 63. apsvērumā un lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties tikai uz vietējam patēriņam noteiktajām cenām, Komisija īstenoja piesardzīgu pieeju attiecībā uz pagaidu dempinga aprēķiniem, izmantojot tikai paziņotos pārdošanas apjomus tiešajiem lietotājiem Taivānā. Komisija par tiešo lietotāju uzskatīja jebkuru uzņēmēju, kas līdzīgo ražojumu pārveidoja par citu ražojumu, kurš vairs nebija līdzīgais ražojums. Iekšzemes pārdošanas apjomā nav iekļauti pārdevumi izplatītājiem vai tirgotājiem, jo izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka viens no galvenajiem izplatītājiem Taivānā, kas iegādājās lielu līdzīgā ražojuma apjomu, kuru tā piegādātāji paziņoja kā vietējos pārdevumus, eksportēja lielāko daļu no šiem iegādātajiem apjomiem. |
| --- | --- |

(66)

Kā paskaidrots iepriekš 63. apsvērumā un lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties tikai uz vietējam patēriņam noteiktajām cenām, Komisija īstenoja piesardzīgu pieeju attiecībā uz pagaidu dempinga aprēķiniem, izmantojot tikai paziņotos pārdošanas apjomus tiešajiem lietotājiem Taivānā. Komisija par tiešo lietotāju uzskatīja jebkuru uzņēmēju, kas līdzīgo ražojumu pārveidoja par citu ražojumu, kurš vairs nebija līdzīgais ražojums. Iekšzemes pārdošanas apjomā nav iekļauti pārdevumi izplatītājiem vai tirgotājiem, jo izmeklēšanas gaitā Komisija konstatēja, ka viens no galvenajiem izplatītājiem Taivānā, kas iegādājās lielu līdzīgā ražojuma apjomu, kuru tā piegādātāji paziņoja kā vietējos pārdevumus, eksportēja lielāko daļu no šiem iegādātajiem apjomiem.

| (67) | Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, uz ko attiecas izmeklēšana, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(67)

Tādējādi katra ražotāja eksportētāja, uz ko attiecas izmeklēšana, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs.

| (68) | Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti vietējā tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana un kuriem ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms. |
| --- | --- |

(68)

Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti vietējā tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana un kuriem ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms.

| (69) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražojuma veidi, ko ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdod vietējā tirgū, salīdzinājumā ar ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvi. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(69)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražojuma veidi, ko ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdod vietējā tirgū, salīdzinājumā ar ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvi. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

| (70) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(70)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu katram ražojuma veidam noteica rentablā pārdošanas apjoma neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū īpatsvaru izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus.

| (71) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:






  i) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un |
| --- | --- | --- |

(71)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir vai nav rentabls, ja:

i)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ir vairāk nekā 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un

| ii) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

ii)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (72) | Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(72)

Šādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veidu iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs izmeklēšanas periodā.

| (73) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  i) | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai |
| --- | --- | --- |

(73)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

i)

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, vai

| ii) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

ii)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (74) | Analizējot pārdošanas apjomus vietējā tirgū, tika noskaidrots, ka attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem daļa pārdošanas apjomu vietējā tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi normālā vērtība tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā, ja bija izpildīti 71. apsvērumā paredzētie nosacījumi, vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena, ja minētie nosacījumi nebija izpildīti. Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(74)

Analizējot pārdošanas apjomus vietējā tirgū, tika noskaidrots, ka attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem daļa pārdošanas apjomu vietējā tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi normālā vērtība tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā, ja bija izpildīti 71. apsvērumā paredzētie nosacījumi, vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena, ja minētie nosacījumi nebija izpildīti. Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (75) | Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas izmeklēšana, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  i) | vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas radušies ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, un |
| --- | --- | --- |

(75)

Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas izmeklēšana, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

i)

vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas radušies ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, un

| ii) | vidējo svērto peļņu, ko guvuši ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

ii)

vidējo svērto peļņu, ko guvuši ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, pārdodot līdzīgo ražojumu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā.

| (76) | Attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tika koriģētas ražošanas izmaksas. Tā kā ievērojamu apjomu izejvielu, ko izmanto līdzīgā ražojuma ražošanai, iepirka arī saistīts piegādātājs, Komisija šo izejvielu iegādes izmaksas aizstāja ar izejvielu ražošanas izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tika koriģētas ražošanas izmaksas. Tā kā ievērojamu apjomu izejvielu, ko izmanto līdzīgā ražojuma ražošanai, iepirka arī saistīts piegādātājs, Komisija šo izejvielu iegādes izmaksas aizstāja ar izejvielu ražošanas izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas izmeklēšana.

| (77) | Attiecībā uz to pašu ražotāju eksportētāju Komisija arī konstatēja, ka korekcija par metāllūžņu vērtību ir pieskaitīta divkārši, jo izejvielu apjoms, kas pārstrādāts gatavajos ražojumos, ir uzskaitīts, neņemot vērā metāllūžņus. Tāpēc Komisija noraidīja metāllūžņu vērtības atskaitīšanu no gatavā ražojuma ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz to pašu ražotāju eksportētāju Komisija arī konstatēja, ka korekcija par metāllūžņu vērtību ir pieskaitīta divkārši, jo izejvielu apjoms, kas pārstrādāts gatavajos ražojumos, ir uzskaitīts, neņemot vērā metāllūžņus. Tāpēc Komisija noraidīja metāllūžņu vērtības atskaitīšanu no gatavā ražojuma ražošanas izmaksām.

| (78) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko nepārdod reprezentatīvos daudzumos vietējā tirgū, tika pieskaitīti vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū saistībā ar minētajiem ražojuma veidiem. Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko vietējā tirgū nepārdod vispār, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, tika pieskaitīti vidējie svērtie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta visos darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko nepārdod reprezentatīvos daudzumos vietējā tirgū, tika pieskaitīti vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū saistībā ar minētajiem ražojuma veidiem. Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko vietējā tirgū nepārdod vispār, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, tika pieskaitīti vidējie svērtie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta visos darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū.

3.2.2.   Eksporta cena

| (79) | Ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, vai ar neatkarīgu izplatītāju starpniecību Taivānā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas. |
| --- | --- |

(79)

Ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, vai ar neatkarīgu izplatītāju starpniecību Taivānā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas.

3.2.3.   Salīdzinājums

| (80) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas izmeklēšana, eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(80)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, uz kuriem attiecas izmeklēšana, eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (81) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravu apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām, banku maksājumiem un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravu apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas, kredītu izmaksām, banku maksājumiem un komisijas maksām.

| (82) | Atlasītie ražotāji eksportētāji neizmantoja valūtas maiņas kursus, kas tiem norādīti antidempinga anketās, kuras nosūtītas pirms pārbaudes apmeklējumiem. Tāpēc Komisija pārrēķināja darījumu vērtības, izmantojot anketās norādītos kursus. |
| --- | --- |

(82)

Atlasītie ražotāji eksportētāji neizmantoja valūtas maiņas kursus, kas tiem norādīti antidempinga anketās, kuras nosūtītas pirms pārbaudes apmeklējumiem. Tāpēc Komisija pārrēķināja darījumu vērtības, izmantojot anketās norādītos kursus.

3.2.4.   Dempinga starpības

| (83) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tostarp diviem saistītiem atlasītiem uzņēmumiem un vienu uzņēmumu, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, tostarp diviem saistītiem atlasītiem uzņēmumiem un vienu uzņēmumu, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (84) | Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

  3. tabula


  Dempinga starpības – Taivāna







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (atsevišķa pārbaude) | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation | 10,9 |

(84)

Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

3. tabula

Dempinga starpības – Taivāna

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (atsevišķa pārbaude)

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation

10,9

| (85) | Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju starpībām.

| (86) | Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 10,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 10,9 %.

| (87) | Visiem pārējiem attiecīgās valsts uzņēmumiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir uzņēmumu, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(87)

Visiem pārējiem attiecīgās valsts uzņēmumiem Komisija noteica dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir uzņēmumu, kuri sadarbojās, Savienībā ievestā eksporta apjoms, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (kā norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

| (88) | Sadarbības līmenis šajā gadījumā tika uzskatīts par augstu, un tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt uzņēmuma ar visaugstāko dempinga starpību līmenī. |
| --- | --- |

(88)

Sadarbības līmenis šajā gadījumā tika uzskatīts par augstu, un tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt uzņēmuma ar visaugstāko dempinga starpību līmenī.

| (89) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

  4. tabula


  Dempinga starpības – Taivāna







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation | 10,9 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 10,9 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,0 |

(89)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

4. tabula

Dempinga starpības – Taivāna

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation

10,9

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

10,9

Visi pārējie uzņēmumi

12,0

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (90) | Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja deviņi zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(90)

Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja deviņi zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (91) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 3 miljoni tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no atlasītajiem ražotājiem, un datiem, kas saņemti no sūdzības iesniedzēja par pārējiem Savienības ražotājiem. Lielākais Savienības ražotājs nesadarbojās un arī nekonkurēja ar sūdzības iesniedzēju. Izmeklēšanā sadarbojās seši Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 55 % no pārdošanas apjoma un produkcijas Savienībā. Kā norādīts iepriekš 8. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti četri Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(91)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 3 miljoni tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no atlasītajiem ražotājiem, un datiem, kas saņemti no sūdzības iesniedzēja par pārējiem Savienības ražotājiem. Lielākais Savienības ražotājs nesadarbojās un arī nekonkurēja ar sūdzības iesniedzēju. Izmeklēšanā sadarbojās seši Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 55 % no pārdošanas apjoma un produkcijas Savienībā. Kā norādīts iepriekš 8. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti četri Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā.

| (92) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka uz vienu atlasīto Savienības ražotāju nebūtu attiecināma Savienības ražošanas nozares definīcija, jo tas importē ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Tomēr attiecīgā Savienības ražotāja importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija mazāks nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa apjoma un mazāks nekā 2 % no tā pārdošanas apjoma Savienībā. Tādējādi šajā procesa posmā joprojām tiek uzskatīts, ka minētais Savienības ražotājs ir daļa no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(92)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka uz vienu atlasīto Savienības ražotāju nebūtu attiecināma Savienības ražošanas nozares definīcija, jo tas importē ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Tomēr attiecīgā Savienības ražotāja importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija mazāks nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā importa apjoma un mazāks nekā 2 % no tā pārdošanas apjoma Savienībā. Tādējādi šajā procesa posmā joprojām tiek uzskatīts, ka minētais Savienības ražotājs ir daļa no Savienības ražošanas nozares.

| (93) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā nav iekļauts vislielākais Savienības ražotājs. Kā jau norādīts, atlasītie četri Savienības ražotāji nodrošina aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. Tāpēc Komisija secināja, ka izlase ir reprezentatīva. Katrā ziņā minētais lielākais ražotājs nepieteicās. |
| --- | --- |

(93)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā nav iekļauts vislielākais Savienības ražotājs. Kā jau norādīts, atlasītie četri Savienības ražotāji nodrošina aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. Tāpēc Komisija secināja, ka izlase ir reprezentatīva. Katrā ziņā minētais lielākais ražotājs nepieteicās.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (94) | Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz atlasīto ražotāju sniegtajiem datiem par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem par pārējiem Savienības ražotājiem, kā arī importa apjomu datiem par Savienības tirgu, kas iegūti no Eurostat statistikas. |
| --- | --- |

(94)

Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz atlasīto ražotāju sniegtajiem datiem par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem par pārējiem Savienības ražotājiem, kā arī importa apjomu datiem par Savienības tirgu, kas iegūti no Eurostat statistikas.

| (95) | Patēriņa dinamika Savienībā bija šāda.

  5. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (tonnās) | 3 161 737 | 3 250 977 | 3 256 438 | 3 300 127 |
| Indekss | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība, Eurostat. |

(95)

Patēriņa dinamika Savienībā bija šāda.

5. tabula

Patēriņš Savienībā

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Patēriņš Savienībā (tonnās)

3 161 737

3 250 977

3 256 438

3 300 127

Indekss

100

103

103

104

Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība, Eurostat.

| (96) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās par 4 %.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (97) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi.

| (98) | Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no ĶTR un Taivānas, bija lielāka nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija 5,1 % Taivānai un 4,3 % ĶTR. |
| --- | --- |

(98)

Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no ĶTR un Taivānas, bija lielāka nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija 5,1 % Taivānai un 4,3 % ĶTR.

| (99) | Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas un līdzīgo ražojumu bija līdzīgi. Proti, importētie ražojumi konkurēja cits ar citu un ar Savienībā ražoto līdzīgo ražojumu, jo visi ražojumi atbilst vienādiem vispārējiem standartiem un tāpēc ir savstarpēji aizvietojami. Tos arī pārdod, izmantojot vienus un tos pašus pārdošanas kanālus un līdzīgām pircēju kategorijām. |
| --- | --- |

(99)

Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas un līdzīgo ražojumu bija līdzīgi. Proti, importētie ražojumi konkurēja cits ar citu un ar Savienībā ražoto līdzīgo ražojumu, jo visi ražojumi atbilst vienādiem vispārējiem standartiem un tāpēc ir savstarpēji aizvietojami. Tos arī pārdod, izmantojot vienus un tos pašus pārdošanas kanālus un līdzīgām pircēju kategorijām.

| (100) | Taiwan Steel & Iron Industries Association (“TSIIA”) apgalvoja, ka Komisijai importa par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas ietekme nav jāvērtē kumulatīvi. Minētā apvienība arī apgalvoja, ka, lai gan SSCR var uzskatīt par līdzīgiem pamatregulas nozīmē, Taivānas ražojumu pārdošanā Savienības tirgū nav tādi paši konkurences apstākļi kā Ķīnas importam. Minētie apstākļi atšķiras galvenokārt markas un kvalitātes ziņā – Taivānas ražojumiem ir augstāka kvalitāte. |
| --- | --- |

(100)

Taiwan Steel & Iron Industries Association (“TSIIA”) apgalvoja, ka Komisijai importa par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas ietekme nav jāvērtē kumulatīvi. Minētā apvienība arī apgalvoja, ka, lai gan SSCR var uzskatīt par līdzīgiem pamatregulas nozīmē, Taivānas ražojumu pārdošanā Savienības tirgū nav tādi paši konkurences apstākļi kā Ķīnas importam. Minētie apstākļi atšķiras galvenokārt markas un kvalitātes ziņā – Taivānas ražojumiem ir augstāka kvalitāte.

| (101) | Apgalvojums par markas atšķirībām attiecas tikai uz specifiskiem ražojumiem, kuru īpatsvars ir mazāks nekā 1 % no importa apjoma. Turklāt visi ražojumi (ES, Ķīnas un Taivānas) atbilst vieniem un tiem pašiem vispārējiem standartiem, un netika izvirzīti apgalvojumi, kuros būtu skaitliski norādītas fizisko īpašību atšķirības starp Savienībā ražoto līdzīgo ražojumu un importēto ražojumu, tāpēc šis arguments nav pamatots. Attiecīgi apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(101)

Apgalvojums par markas atšķirībām attiecas tikai uz specifiskiem ražojumiem, kuru īpatsvars ir mazāks nekā 1 % no importa apjoma. Turklāt visi ražojumi (ES, Ķīnas un Taivānas) atbilst vieniem un tiem pašiem vispārējiem standartiem, un netika izvirzīti apgalvojumi, kuros būtu skaitliski norādītas fizisko īpašību atšķirības starp Savienībā ražoto līdzīgo ražojumu un importēto ražojumu, tāpēc šis arguments nav pamatots. Attiecīgi apgalvojums tika noraidīts.

| (102) | Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un imports no ĶTR un Taivānas tika pārbaudīts kumulatīvi, lai noteiktu kaitējumu. |
| --- | --- |

(102)

Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un imports no ĶTR un Taivānas tika pārbaudīts kumulatīvi, lai noteiktu kaitējumu.

4.3.2.   Imports no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

| (103) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importa apjomu. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa. |
| --- | --- |

(103)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importa apjomu. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa.

| (104) | Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā attīstījies šādi.

  6. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (tonnās) | 56 477 | 95 876 | 87 759 | 143 420 |
| Indekss | 100 | 170 | 155 | 254 |
| Tirgus daļa (%) | 1,8 | 2,9 | 2,7 | 4,3 |
| Indekss | 100 | 165 | 151 | 243 |
| Importa apjoms no Taivānas (tonnās) | 127 664 | 173 968 | 132 392 | 169 097 |
| Indekss | 100 | 136 | 104 | 132 |
| Tirgus daļa (%) | 4,0 | 5,4 | 4,1 | 5,1 |
| Indekss | 100 | 133 | 101 | 127 |
| Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnās) | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 |
| Indekss | 100 | 147 | 120 | 170 |
| Tirgus daļa (%) | 5,8 | 8,3 | 6,8 | 9,5 |
| Indekss | 100 | 143 | 116 | 163 |
| Avots: Eurostat. |

(104)

Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā attīstījies šādi.

6. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR (tonnās)

56 477

95 876

87 759

143 420

Indekss

100

170

155

254

Tirgus daļa (%)

1,8

2,9

2,7

4,3

Indekss

100

165

151

243

Importa apjoms no Taivānas (tonnās)

127 664

173 968

132 392

169 097

Indekss

100

136

104

132

Tirgus daļa (%)

4,0

5,4

4,1

5,1

Indekss

100

133

101

127

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnās)

184 140

269 845

220 151

312 517

Indekss

100

147

120

170

Tirgus daļa (%)

5,8

8,3

6,8

9,5

Indekss

100

143

116

163

Avots: Eurostat.

| (105) | Kumulatīvais imports no attiecīgajām valstīm ir palielinājies par 70 % no 184 140 tonnām līdz 312 517 tonnām laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Importa apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu, kad importa apjoms bija lielāks nekā 2010. gadā, bet mazāks nekā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(105)

Kumulatīvais imports no attiecīgajām valstīm ir palielinājies par 70 % no 184 140 tonnām līdz 312 517 tonnām laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Importa apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu, kad importa apjoms bija lielāks nekā 2010. gadā, bet mazāks nekā 2011. gadā.

| (106) | Kumulatīvā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 63 % no 5,8 % līdz 9,5 %. Līdzīgi kā importa apjoms arī tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu. |
| --- | --- |

(106)

Kumulatīvā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 63 % no 5,8 % līdz 9,5 %. Līdzīgi kā importa apjoms arī tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu.

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

| (107) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importa vērtību un apjomu. Importa cenu samazinājums tika noteikts, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasītie Savienības ražotāji, atlasītie ražotāji eksportētāji un 17. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude. |
| --- | --- |

(107)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importa vērtību un apjomu. Importa cenu samazinājums tika noteikts, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasītie Savienības ražotāji, atlasītie ražotāji eksportētāji un 17. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kam atvēlēta atsevišķa pārbaude.

| (108) | Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda.

  7. tabula


  Importa cenas | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR (EUR/t) | 2 175 | 2 280 | 2 253 | 2 008 |
| Indekss | 100 | 105 | 104 | 92 |
| Taivāna (EUR/t) | 2 268 | 2 414 | 2 143 | 1 897 |
| Indekss | 100 | 106 | 94 | 84 |
| Attiecīgās valstis (EUR/t) | 2 239 | 2 366 | 2 187 | 1 948 |
| Indekss | 100 | 106 | 98 | 87 |
| Avots: Eurostat. |

(108)

Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda.

7. tabula

Importa cenas

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

ĶTR (EUR/t)

2 175

2 280

2 253

2 008

Indekss

100

105

104

92

Taivāna (EUR/t)

2 268

2 414

2 143

1 897

Indekss

100

106

94

84

Attiecīgās valstis (EUR/t)

2 239

2 366

2 187

1 948

Indekss

100

106

98

87

Avots: Eurostat.

| (109) | ĶTR un Taivānā importēto ražojumu cenas sākotnēji palielinājās par 6 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam. Vēlāk tās samazinājās par 19 procentpunktiem, tādējādi kopējais samazinājums bija 13 %. Attiecībā uz ĶTR un Taivānas importēto ražojumu cenām bija vērojama līdzīga tendence, izņemot 2012. gadu, kad cenas vēl bija salīdzinoši augstas attiecībā uz ĶTR, bet jau salīdzinoši zemas attiecībā uz Taivānu. Attiecībā uz abām valstīm cenas turpināja samazināties laikposmā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(109)

ĶTR un Taivānā importēto ražojumu cenas sākotnēji palielinājās par 6 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam. Vēlāk tās samazinājās par 19 procentpunktiem, tādējādi kopējais samazinājums bija 13 %. Attiecībā uz ĶTR un Taivānas importēto ražojumu cenām bija vērojama līdzīga tendence, izņemot 2012. gadu, kad cenas vēl bija salīdzinoši augstas attiecībā uz ĶTR, bet jau salīdzinoši zemas attiecībā uz Taivānu. Attiecībā uz abām valstīm cenas turpināja samazināties laikposmā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam.

| (110) | Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  i) | vidējās svērtās pārdošanas cenas katram atlasīto Savienības ražotāju ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un |
| --- | --- | --- |

(110)

Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

i)

vidējās svērtās pārdošanas cenas katram atlasīto Savienības ražotāju ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un

| ii) | attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Ķīnas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakts summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Ķīnas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakts summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām.

| (111) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot atlaides, komisijas maksas un piegādes izmaksas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tādējādi tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgo valstu importam Savienības tirgū bija 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(111)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot atlaides, komisijas maksas un piegādes izmaksas. Salīdzinājuma rezultātu izteica kā procentuālo daļu no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tādējādi tika konstatēts, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība attiecīgo valstu importam Savienības tirgū bija 9,6–11,3 %.

| (112) | Izmeklēšana ir apliecinājusi, ka ražotāji eksportētāji pārdod ražojumu gandrīz vienīgi neatkarīgiem izplatītājiem vai tērauda apstrādes centriem, savukārt Savienības ražošanas nozare ražojumu pārdeva izplatītājiem, tērauda apstrādes centriem un tiešajiem lietotājiem. Tomēr izmeklēšanā nav konstatēts, ka šai tirdzniecībai līmeņa atšķirībai ir bijusi ietekme uz cenām. Gluži pretēji – neatkarīgi izplatītāji un tērauda apstrādes centri apgalvoja, ka Savienības ražotāji nenosaka tiem izdevīgākus pārdošanas nosacījumus nekā lietotājiem. |
| --- | --- |

(112)

Izmeklēšana ir apliecinājusi, ka ražotāji eksportētāji pārdod ražojumu gandrīz vienīgi neatkarīgiem izplatītājiem vai tērauda apstrādes centriem, savukārt Savienības ražošanas nozare ražojumu pārdeva izplatītājiem, tērauda apstrādes centriem un tiešajiem lietotājiem. Tomēr izmeklēšanā nav konstatēts, ka šai tirdzniecībai līmeņa atšķirībai ir bijusi ietekme uz cenām. Gluži pretēji – neatkarīgi izplatītāji un tērauda apstrādes centri apgalvoja, ka Savienības ražotāji nenosaka tiem izdevīgākus pārdošanas nosacījumus nekā lietotājiem.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

| (113) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (114) | Kā minēts 8. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. Tika atlasīti četri ražotāji. |
| --- | --- |

(114)

Kā minēts 8. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. Tika atlasīti četri ražotāji.

| (115) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no atlasītajiem ražotājiem, un no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem par pārējiem Savienības ražotājiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(115)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no atlasītajiem ražotājiem, un no sūdzības iesniedzēja saņemtajiem datiem par pārējiem Savienības ražotājiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (116) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums. |
| --- | --- |

(116)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

| (117) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(117)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (118) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma novērtēšanai būtu konsekventi jāizmanto atlasīto Savienības ražotāju dati, nevis jāiedala rādītāji makroekonomiskajos rādītājos un mikroekonomiskajos rādītājos. Tās arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs var manipulēt ar makroekonomisko rādītāju un mikroekonomisko rādītāju atsevišķo analīzi, jo tas var vērst datu vākšanu uz makroekonomisko līmeni, tā kā pieņemtais lēmums par to, vai konkrēts rādītājs ir makroekonomiskais vai mikroekonomiskais rādītājs, bija atkarīgs no informācijas pieejamības. |
| --- | --- |

(118)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma novērtēšanai būtu konsekventi jāizmanto atlasīto Savienības ražotāju dati, nevis jāiedala rādītāji makroekonomiskajos rādītājos un mikroekonomiskajos rādītājos. Tās arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs var manipulēt ar makroekonomisko rādītāju un mikroekonomisko rādītāju atsevišķo analīzi, jo tas var vērst datu vākšanu uz makroekonomisko līmeni, tā kā pieņemtais lēmums par to, vai konkrēts rādītājs ir makroekonomiskais vai mikroekonomiskais rādītājs, bija atkarīgs no informācijas pieejamības.

| (119) | Komisija noteica un analizēja makroekonomiskos rādītājus, jo tie tika konstatēti Savienības līmenī, nevis tikai atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Tiek uzskatīts, ka attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem pilnīgi visas Savienības ražošanas nozares dati, kas ietver arī no atlasītajiem uzņēmumiem saņemtos datus, labāk raksturo stāvokli attiecīgajā periodā nekā dati, kas attiecas tikai uz daļu nozares. |
| --- | --- |

(119)

Komisija noteica un analizēja makroekonomiskos rādītājus, jo tie tika konstatēti Savienības līmenī, nevis tikai atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Tiek uzskatīts, ka attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem pilnīgi visas Savienības ražošanas nozares dati, kas ietver arī no atlasītajiem uzņēmumiem saņemtos datus, labāk raksturo stāvokli attiecīgajā periodā nekā dati, kas attiecas tikai uz daļu nozares.

| (120) | Dati, ko sniedza sūdzības iesniedzējs makroekonomikas rādītāju novērtēšanai, tika atzīti par precīziem un uzticamiem. Datu derīgums tika pārbaudīts, tos salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju. Argumentācijas nolūkos kaitējuma analīzē, kurā konsekventi izmantotu tikai atlasīto Savienības ražotāju sniegtos datus, tiktu konstatēts negatīvāks stāvoklis attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Nebija iemesla secināt, ka sūdzības iesniedzējs apzināti nav sniedzis informāciju, lai manipulētu ar kaitējuma analīzi. Tāpēc nav iemesla neņemt vērā sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par makroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi argumentu, ka visu kaitējuma rādītāju analīzē būtu jāņem vērā tikai atlasīto Savienības ražotāju iesniegtā informācija, nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(120)

Dati, ko sniedza sūdzības iesniedzējs makroekonomikas rādītāju novērtēšanai, tika atzīti par precīziem un uzticamiem. Datu derīgums tika pārbaudīts, tos salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju. Argumentācijas nolūkos kaitējuma analīzē, kurā konsekventi izmantotu tikai atlasīto Savienības ražotāju sniegtos datus, tiktu konstatēts negatīvāks stāvoklis attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Nebija iemesla secināt, ka sūdzības iesniedzējs apzināti nav sniedzis informāciju, lai manipulētu ar kaitējuma analīzi. Tāpēc nav iemesla neņemt vērā sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par makroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi argumentu, ka visu kaitējuma rādītāju analīzē būtu jāņem vērā tikai atlasīto Savienības ražotāju iesniegtā informācija, nevar pieņemt.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (121) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas (aukstā velmēšana) un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula


  Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 3 195 908 | 3 159 359 | 3 222 857 | 3 036 688 |
| Indekss | 100 | 99 | 101 | 95 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 4 174 027 | 4 261 161 | 4 284 261 | 4 330 161 |
| Indekss | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Jaudas izmantojums (%) | 77 | 74 | 75 | 70 |
| Indekss | 100 | 97 | 98 | 92 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība. |

(121)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas (aukstā velmēšana) un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula

Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

3 195 908

3 159 359

3 222 857

3 036 688

Indekss

100

99

101

95

Ražošanas jauda (tonnas)

4 174 027

4 261 161

4 284 261

4 330 161

Indekss

100

102

103

104

Jaudas izmantojums (%)

77

74

75

70

Indekss

100

97

98

92

Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība.

| (122) | Ražošanas apjoms saglabājās stabils no 2010. gada līdz 2012. gadam. No 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms būtiski samazinājās par 6 procentpunktiem, tādējādi kopējais samazinājums bija 5 %, kaut arī piedāvājums bija stabils. |
| --- | --- |

(122)

Ražošanas apjoms saglabājās stabils no 2010. gada līdz 2012. gadam. No 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms būtiski samazinājās par 6 procentpunktiem, tādējādi kopējais samazinājums bija 5 %, kaut arī piedāvājums bija stabils.

| (123) | Tajā pašā laikā ražošanas jauda attiecīgajā periodā nedaudz, proti, par 4 %, palielinājās. Nelielais ražošanas jaudas palielinājums varētu būt saistāms ar iekārtu labāku izmantojumu, jo Savienības ražošanas nozare īstenoja efektivitātes celšanas programmas. |
| --- | --- |

(123)

Tajā pašā laikā ražošanas jauda attiecīgajā periodā nedaudz, proti, par 4 %, palielinājās. Nelielais ražošanas jaudas palielinājums varētu būt saistāms ar iekārtu labāku izmantojumu, jo Savienības ražošanas nozare īstenoja efektivitātes celšanas programmas.

| (124) | Tādējādi jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Ir zināms, ka 100 % jaudas izmantojums nav sasniedzams un nav ilgtspējīgs ilgtermiņā SSCR ražošanas nozarē. Tomēr jaudas izmantojums, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza attiecīgajā periodā, ir daudz mazāks nekā jaudas izmantojums, kas pārsniedz 90 % un ko uzskata par sasniedzamu ilgtspējīgā ilgtermiņa ražošanas līmenī. Turklāt starpība starp ražošanas jaudu un ilgtspējīgu ilgtermiņa ražošanas līmeni ir neliela, tāpēc tā nevar būt veicinājusi samazināšanās tendenci Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(124)

Tādējādi jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Ir zināms, ka 100 % jaudas izmantojums nav sasniedzams un nav ilgtspējīgs ilgtermiņā SSCR ražošanas nozarē. Tomēr jaudas izmantojums, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza attiecīgajā periodā, ir daudz mazāks nekā jaudas izmantojums, kas pārsniedz 90 % un ko uzskata par sasniedzamu ilgtspējīgā ilgtermiņa ražošanas līmenī. Turklāt starpība starp ražošanas jaudu un ilgtspējīgu ilgtermiņa ražošanas līmeni ir neliela, tāpēc tā nevar būt veicinājusi samazināšanās tendenci Savienības ražošanas nozarē.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (125) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās) | 2 641 033 | 2 637 819 | 2 732 237 | 2 631 508 |
| Indekss | 100 | 100 | 103 | 100 |
| Tirgus daļa (%) | 84 | 81 | 84 | 80 |
| Indekss | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība. |

(125)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnās)

2 641 033

2 637 819

2 732 237

2 631 508

Indekss

100

100

103

100

Tirgus daļa (%)

84

81

84

80

Indekss

100

97

100

95

Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība.

| (126) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā ir bijis stabils, bet nedaudz lielāks tas bija 2012. gadā. |
| --- | --- |

(126)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā ir bijis stabils, bet nedaudz lielāks tas bija 2012. gadā.

| (127) | Tā kā patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās, kā norādīts 96. apsvērumā, diezgan stabilo pārdošanas apjomu rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Līdzīgi kā attiecībā uz pārdošanas apjomu 2012. gadā situācija bija pozitīvāka. |
| --- | --- |

(127)

Tā kā patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās, kā norādīts 96. apsvērumā, diezgan stabilo pārdošanas apjomu rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Līdzīgi kā attiecībā uz pārdošanas apjomu 2012. gadā situācija bija pozitīvāka.

4.4.2.3.   Izaugsme

| (128) | Kā aprakstīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bija diezgan stabils augošā tirgū. Tajā pašā laikā imports no attiecīgajām valstīm būtiski palielinājās. Tādējādi tirgus izaugsme par aptuveni 140 000 tonnu attiecīgajā periodā bija gandrīz ekskluzīvi izdevīga importam no attiecīgajām valstīm, kas savus apjomus tajā pašā periodā palielināja par aptuveni 128 000 tonnu. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt nekādu labumu no tirgus izaugsmes. |
| --- | --- |

(128)

Kā aprakstīts iepriekš, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bija diezgan stabils augošā tirgū. Tajā pašā laikā imports no attiecīgajām valstīm būtiski palielinājās. Tādējādi tirgus izaugsme par aptuveni 140 000 tonnu attiecīgajā periodā bija gandrīz ekskluzīvi izdevīga importam no attiecīgajām valstīm, kas savus apjomus tajā pašā periodā palielināja par aptuveni 128 000 tonnu. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt nekādu labumu no tirgus izaugsmes.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (129) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  10. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 13 223 | 12 978 | 12 471 | 11 820 |
| Indekss | 100 | 98 | 94 | 89 |
| Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) | 242 | 235 | 258 | 257 |
| Indekss | 100 | 97 | 107 | 106 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība. |

(129)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

10. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

13 223

12 978

12 471

11 820

Indekss

100

98

94

89

Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)

242

235

258

257

Indekss

100

97

107

106

Avots: atlasītie Savienības ražotāji, sūdzība.

| (130) | Darbinieku skaits Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 2 procentpunktiem 2011. gadā, par 4 procentpunktiem 2012. gadā un vēl par 5 procentpunktiem izmeklēšanas periodā, tātad tas nepārprotami samazinājās. Darbinieku skaita racionalizācija varētu būt saistāma ar Savienības ražotāju dažādu “efektivitātes” plānu īstenošanu un ražošanas apjoma samazināšanos. |
| --- | --- |

(130)

Darbinieku skaits Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 2 procentpunktiem 2011. gadā, par 4 procentpunktiem 2012. gadā un vēl par 5 procentpunktiem izmeklēšanas periodā, tātad tas nepārprotami samazinājās. Darbinieku skaita racionalizācija varētu būt saistāma ar Savienības ražotāju dažādu “efektivitātes” plānu īstenošanu un ražošanas apjoma samazināšanos.

| (131) | SSCR ražošanas nozari pārsvarā uzskata par kapitālietilpīgu nozari. Tomēr Savienības ražošanas nozares norādītais darbinieku skaits ir ievērojams. Arī darbaspēka izmaksas ir otrais vissvarīgākais izmaksu faktors pēc izejvielām, jo to īpatsvars ir vidēji 10–15 % no kopējām izmaksām. Tāpēc nodarbinātība ir nozīmīgs kaitējuma rādītājs šai nozarei. |
| --- | --- |

(131)

SSCR ražošanas nozari pārsvarā uzskata par kapitālietilpīgu nozari. Tomēr Savienības ražošanas nozares norādītais darbinieku skaits ir ievērojams. Arī darbaspēka izmaksas ir otrais vissvarīgākais izmaksu faktors pēc izejvielām, jo to īpatsvars ir vidēji 10–15 % no kopējām izmaksām. Tāpēc nodarbinātība ir nozīmīgs kaitējuma rādītājs šai nozarei.

| (132) | Savienības ražošanas nozares ražīgums nedaudz samazinājās 2011. gadā par 3 procentpunktiem, tad 2012. gadā palielinājās par 10 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā samazinājās par 1 procentpunktu. Kopumā attiecīgajā periodā tas palielinājās par 6 procentpunktiem no 242 tonnām uz vienu darbinieku līdz 257 tonnām uz vienu darbinieku, kaut arī darbinieku skaits samazinājās, tādējādi norādot uz lielāku efektivitāti. |
| --- | --- |

(132)

Savienības ražošanas nozares ražīgums nedaudz samazinājās 2011. gadā par 3 procentpunktiem, tad 2012. gadā palielinājās par 10 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā samazinājās par 1 procentpunktu. Kopumā attiecīgajā periodā tas palielinājās par 6 procentpunktiem no 242 tonnām uz vienu darbinieku līdz 257 tonnām uz vienu darbinieku, kaut arī darbinieku skaits samazinājās, tādējādi norādot uz lielāku efektivitāti.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (133) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(133)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

| (134) | Šī ir otrā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Uz tā paša ĶTR, Dienvidkorejas un Taivānas izcelsmes ražojuma importu izmeklēšana tika attiecināta jau 2008.–2009. gadā (6). Lai gan pēc minētās izmeklēšanas netika noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšanā tika provizoriski konstatēts, ka dempings pastāvēja jau tolaik (7). |
| --- | --- |

(134)

Šī ir otrā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Uz tā paša ĶTR, Dienvidkorejas un Taivānas izcelsmes ražojuma importu izmeklēšana tika attiecināta jau 2008.–2009. gadā (6). Lai gan pēc minētās izmeklēšanas netika noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšanā tika provizoriski konstatēts, ka dempings pastāvēja jau tolaik (7).

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un cenas ietekmējoši faktori

| (135) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

  11. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) | 2 428 | 2 572 | 2 358 | 2 159 |
| Indekss | 100 | 106 | 97 | 89 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 2 247 | 2 345 | 2 149 | 1 939 |
| Indekss | 100 | 104 | 96 | 86 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji. |

(135)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

11. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

2 428

2 572

2 358

2 159

Indekss

100

106

97

89

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

2 247

2 345

2 149

1 939

Indekss

100

104

96

86

Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

| (136) | Atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Lai gan 2011. gadā cenas paaugstinājās par 6 %, līdz attiecīgā perioda beigām tās būtiski samazinājās – par 17 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(136)

Atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Lai gan 2011. gadā cenas paaugstinājās par 6 %, līdz attiecīgā perioda beigām tās būtiski samazinājās – par 17 procentpunktiem.

| (137) | Vienības ražošanas izmaksu dinamika kopējai SSCR produkcijai (ieskaitot preces, ko galu galā eksportēja) kopumā bija līdzīga kā pārdošanas cenām, attiecīgajā periodā samazinoties par 14 %. Tomēr pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksas nav tieši salīdzināmas, jo pastāv laika atšķirība starp ražošanu un pārdošanu. Tā kā Savienības ražošanas nozares vidējais krājumu līmenis bija aptuveni 15 % no apgrozījuma, vidējā laika atšķirība starp ražošanu un pārdošanu ir gandrīz divi mēneši. |
| --- | --- |

(137)

Vienības ražošanas izmaksu dinamika kopējai SSCR produkcijai (ieskaitot preces, ko galu galā eksportēja) kopumā bija līdzīga kā pārdošanas cenām, attiecīgajā periodā samazinoties par 14 %. Tomēr pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksas nav tieši salīdzināmas, jo pastāv laika atšķirība starp ražošanu un pārdošanu. Tā kā Savienības ražošanas nozares vidējais krājumu līmenis bija aptuveni 15 % no apgrozījuma, vidējā laika atšķirība starp ražošanu un pārdošanu ir gandrīz divi mēneši.

| (138) | Kopumā gan ražošanas izmaksas, gan pārdošanas cenas nosaka izejvielu – galvenokārt hroma un niķeļa – izmaksu izmaiņas. Faktiski Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas mainās atbilstoši tā dēvētajam “sakausējuma piemaksas” mehānismam. Saskaņā ar minēto mehānismu cenas sastāv no nemainīgas “bāzes cenas” un “sakausējuma piemaksas”, kas svārstās atkarībā no tērauda markas ķīmiskā sastāva un sakausējumu kotējuma Londonas Metālu biržā (LME). Tāpēc cenas ir saistītas ar tērauda marku un atbilstošajām izejvielu izmaksām. |
| --- | --- |

(138)

Kopumā gan ražošanas izmaksas, gan pārdošanas cenas nosaka izejvielu – galvenokārt hroma un niķeļa – izmaksu izmaiņas. Faktiski Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas mainās atbilstoši tā dēvētajam “sakausējuma piemaksas” mehānismam. Saskaņā ar minēto mehānismu cenas sastāv no nemainīgas “bāzes cenas” un “sakausējuma piemaksas”, kas svārstās atkarībā no tērauda markas ķīmiskā sastāva un sakausējumu kotējuma Londonas Metālu biržā (LME). Tāpēc cenas ir saistītas ar tērauda marku un atbilstošajām izejvielu izmaksām.

| (139) | Ieinteresētās personas ierosināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu tendences analizēt, neskaitot “sakausējuma piemaksu”. Tā kā Savienības ražošanas nozare neietekmē niķeļa cenu, ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā tikai “bāzes cena”. |
| --- | --- |

(139)

Ieinteresētās personas ierosināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu tendences analizēt, neskaitot “sakausējuma piemaksu”. Tā kā Savienības ražošanas nozare neietekmē niķeļa cenu, ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā tikai “bāzes cena”.

| (140) | Kopējā cena patiešām sastāv no bāzes cenas un sakausējuma piemaksas, un pircēji parasti zina, ka ir šāds dalījums. Tomēr izmeklēšanā ir noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā abi minētie cenas elementi rēķinā parasti netika norādīti atsevišķi. Šādos gadījumos arī komercdokumentos, kas datējami pirms rēķina, piemēram, pasūtījumā vai pasūtījuma apstiprinājumā, šos abus elementus nenorāda atsevišķi. |
| --- | --- |

(140)

Kopējā cena patiešām sastāv no bāzes cenas un sakausējuma piemaksas, un pircēji parasti zina, ka ir šāds dalījums. Tomēr izmeklēšanā ir noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā abi minētie cenas elementi rēķinā parasti netika norādīti atsevišķi. Šādos gadījumos arī komercdokumentos, kas datējami pirms rēķina, piemēram, pasūtījumā vai pasūtījuma apstiprinājumā, šos abus elementus nenorāda atsevišķi.

| (141) | Tāpēc bāzes cenas dinamika tika analizēta, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, ko iesniedza ieinteresētās personas. Minētajā informācijā ir norādīts sīks tās kopējās cenas sadalījums bāzes cenā un sakausējuma piemaksā, ko noteica 304. preču markas (8) ražojumiem Vācijā (9). Lai gan sakausējuma piemaksa svārstījās atbilstoši izejvielu izmaksu dinamikai, bāzes cena attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās par aptuveni 20 % no aptuveni 1 200 EUR par tonnu 2010. gadā līdz aptuveni 1 000 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Samazinājuma līmenis var nebūt reprezentatīvs attiecībā uz visiem ražojumiem un visiem Savienības ražotājiem, tomēr samazinājuma lielums ļauj secināt, ka samazinājās ne tikai sakausējuma piemaksas līmenis, bet arī bāzes cenas līmenis. |
| --- | --- |

(141)

Tāpēc bāzes cenas dinamika tika analizēta, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, ko iesniedza ieinteresētās personas. Minētajā informācijā ir norādīts sīks tās kopējās cenas sadalījums bāzes cenā un sakausējuma piemaksā, ko noteica 304. preču markas (8) ražojumiem Vācijā (9). Lai gan sakausējuma piemaksa svārstījās atbilstoši izejvielu izmaksu dinamikai, bāzes cena attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās par aptuveni 20 % no aptuveni 1 200 EUR par tonnu 2010. gadā līdz aptuveni 1 000 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Samazinājuma līmenis var nebūt reprezentatīvs attiecībā uz visiem ražojumiem un visiem Savienības ražotājiem, tomēr samazinājuma lielums ļauj secināt, ka samazinājās ne tikai sakausējuma piemaksas līmenis, bet arī bāzes cenas līmenis.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (142) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  12. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 57 071 | 58 068 | 59 684 | 61 826 |
| Indekss | 100 | 102 | 105 | 108 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji. |

(142)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

12. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

57 071

58 068

59 684

61 826

Indekss

100

102

105

108

Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

| (143) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās – kopumā par 8 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(143)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās – kopumā par 8 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam.

4.4.3.3.   Krājumi

| (144) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  13. tabula


  Krājumi | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tonnās) | 242 166 | 238 818 | 208 021 | 225 418 |
| Indekss | 100 | 99 | 86 | 93 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma | 15 | 16 | 14 | 15 |
| Indekss | 100 | 103 | 90 | 99 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji. |

(144)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

13. tabula

Krājumi

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (tonnās)

242 166

238 818

208 021

225 418

Indekss

100

99

86

93

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

15

16

14

15

Indekss

100

103

90

99

Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

| (145) | Krājumu apjoms saglabājās diezgan stabils laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, tad 2012. gadā samazinājās par 13 procentpunktiem, un izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās par 7 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā tā samazinājās par 7 %. Tā kā ražošana lielākoties notiek pēc pasūtījuma, krājumi nav nozīmīgs rādītājs šajā nozarē. |
| --- | --- |

(145)

Krājumu apjoms saglabājās diezgan stabils laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, tad 2012. gadā samazinājās par 13 procentpunktiem, un izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās par 7 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā tā samazinājās par 7 %. Tā kā ražošana lielākoties notiek pēc pasūtījuma, krājumi nav nozīmīgs rādītājs šajā nozarē.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (146) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  14. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 0,6 | – 1,3 | – 2,1 | – 1,6 |
| Indekss | – 100 | – 214 | – 330 | – 253 |
| Naudas plūsma (miljoni EUR) | – 199 | 107 | – 10 | – 39 |
| Indekss | – 100 | 54 | – 5 | – 20 |
| Ieguldījumi (miljoni EUR) | 1 504 | 1 375 | 1 279 | 1 244 |
| Indekss | 100 | 91 | 85 | 83 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | – 1,2 | – 2,9 | – 4,3 | – 3,1 |
| Indekss | – 100 | – 246 | – 370 | – 269 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji. |

(146)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

14. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 0,6

– 1,3

– 2,1

– 1,6

Indekss

– 100

– 214

– 330

– 253

Naudas plūsma (miljoni EUR)

– 199

107

– 10

– 39

Indekss

– 100

54

– 5

– 20

Ieguldījumi (miljoni EUR)

1 504

1 375

1 279

1 244

Indekss

100

91

85

83

Ienākums no ieguldījumiem (%)

– 1,2

– 2,9

– 4,3

– 3,1

Indekss

– 100

– 246

– 370

– 269

Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

| (147) | Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Atlasīto ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva – tā samazinājās par 1,5 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un nedaudz atguvās izmeklēšanas periodā par 0,5 procentpunktiem, sasniedzot –1,6 %. Kā paskaidrots 141. apsvērumā, rentabilitāte bija negatīva galvenokārt tāpēc, ka pastāvīgi samazinājās bāzes cena, nevis izejvielu, piemēram, niķeļa, cenu svārstību dēļ. |
| --- | --- |

(147)

Komisija noteica atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Atlasīto ražotāju rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija negatīva – tā samazinājās par 1,5 procentpunktiem laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un nedaudz atguvās izmeklēšanas periodā par 0,5 procentpunktiem, sasniedzot –1,6 %. Kā paskaidrots 141. apsvērumā, rentabilitāte bija negatīva galvenokārt tāpēc, ka pastāvīgi samazinājās bāzes cena, nevis izejvielu, piemēram, niķeļa, cenu svārstību dēļ.

| (148) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma bija negatīva trijos no četriem attiecīgajiem gadiem – tā uzlabojās 2011. gadā, bet tad atkal sāka samazināties. Īslaicīgo uzlabojumu 2011. gadā lielā mērā izraisīja ievērojamais pusfabrikātu krājumu samazinājums. |
| --- | --- |

(148)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsma bija negatīva trijos no četriem attiecīgajiem gadiem – tā uzlabojās 2011. gadā, bet tad atkal sāka samazināties. Īslaicīgo uzlabojumu 2011. gadā lielā mērā izraisīja ievērojamais pusfabrikātu krājumu samazinājums.

| (149) | Ieguldījumi samazinājās – 2011. gadā tie samazinājās par 9 %, 2012. gadā tie samazinājās vēl par 6 %, un izmeklēšanas periodā tie samazinājās vēl par 2 %. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 17 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(149)

Ieguldījumi samazinājās – 2011. gadā tie samazinājās par 9 %, 2012. gadā tie samazinājās vēl par 6 %, un izmeklēšanas periodā tie samazinājās vēl par 2 %. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 17 procentpunktiem.

| (150) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tas bija negatīvs visos četros attiecīgajos gados. 2011. gadā tas samazinājās par 146 %, 2012. gadā tas samazinājās vēl par 124 % un izmeklēšanas periodā sasniedza –3,1 %. |
| --- | --- |

(150)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tas bija negatīvs visos četros attiecīgajos gados. 2011. gadā tas samazinājās par 146 %, 2012. gadā tas samazinājās vēl par 124 % un izmeklēšanas periodā sasniedza –3,1 %.

| (151) | Visu četru atlasīto ražotāju spēja piesaistīt kapitālu bija negatīvi ietekmēta, jo to negatīvo rentabilitātes rādītāju dēļ tie nevarēja iegūt finansējumu no bankām. Ražotājiem bija jāizmanto citu grupu uzņēmumu nodrošinātie līdzekļi. |
| --- | --- |

(151)

Visu četru atlasīto ražotāju spēja piesaistīt kapitālu bija negatīvi ietekmēta, jo to negatīvo rentabilitātes rādītāju dēļ tie nevarēja iegūt finansējumu no bankām. Ražotājiem bija jāizmanto citu grupu uzņēmumu nodrošinātie līdzekļi.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

| (152) | Lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Ražošanas apjoms samazinājās par 5 %, tādējādi jaudas izmantojums samazinājās par 8 %. Stabili pārdošanas apjomi augošā tirgū izraisīja tirgus daļas samazināšanos par 5 %. Nodarbinātība samazinājās par 11 %, savukārt darbaspēka izmaksas palielinājās par 8 %. Ieguldījumi samazinājās par 17 %, savukārt ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs un pasliktinājās. |
| --- | --- |

(152)

Lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Ražošanas apjoms samazinājās par 5 %, tādējādi jaudas izmantojums samazinājās par 8 %. Stabili pārdošanas apjomi augošā tirgū izraisīja tirgus daļas samazināšanos par 5 %. Nodarbinātība samazinājās par 11 %, savukārt darbaspēka izmaksas palielinājās par 8 %. Ieguldījumi samazinājās par 17 %, savukārt ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs un pasliktinājās.

| (153) | Vienīgie kaitējuma faktori ar acīmredzamu nedaudz pozitīvu tendenci ir ražošanas jauda un ražīgums. Katrā ziņā šāds ražošanas jaudas palielinājums atbilst patēriņa palielinājumam attiecīgajā periodā. Ražīguma palielināšanos izraisīja darbinieku skaita samazināšana. |
| --- | --- |

(153)

Vienīgie kaitējuma faktori ar acīmredzamu nedaudz pozitīvu tendenci ir ražošanas jauda un ražīgums. Katrā ziņā šāds ražošanas jaudas palielinājums atbilst patēriņa palielinājumam attiecīgajā periodā. Ražīguma palielināšanos izraisīja darbinieku skaita samazināšana.

| (154) | Konkrētiem kaitējuma faktoriem – tādiem kā tirgus daļa, pārdošanas cenas, ražošanas izmaksas – īslaicīgi bija pozitīvāka tendence 2011. vai 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, bet tad tie atkal samazinājās. Rentabilitāte bija negatīva visos četros gados, naudas plūsma – trijos no četriem gadiem. |
| --- | --- |

(154)

Konkrētiem kaitējuma faktoriem – tādiem kā tirgus daļa, pārdošanas cenas, ražošanas izmaksas – īslaicīgi bija pozitīvāka tendence 2011. vai 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, bet tad tie atkal samazinājās. Rentabilitāte bija negatīva visos četros gados, naudas plūsma – trijos no četriem gadiem.

| (155) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā procesa posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā procesa posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (156) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, enerģijas izmaksas, jaudas pārpalikums un konkurence Savienībā. |
| --- | --- |

(156)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, enerģijas izmaksas, jaudas pārpalikums un konkurence Savienībā.

5.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

| (157) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, bet tajā pašā laikā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 70 %, lai gan bija vērojama Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās. Tika konstatēts, ka modelis, kā imports ieguva tirgus daļu, atbilda modelim, kā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Importa tirgus daļas palielināšanās palēninājās 2012. gadā un turpinājās izmeklēšanas periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās arī palēninājās 2012. gadā un atkal turpinājās izmeklēšanas periodā. Tāpēc ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana bija savstarpēji saistīta ar importa par dempinga cenām palielinājumu. |
| --- | --- |

(157)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, bet tajā pašā laikā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 70 %, lai gan bija vērojama Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās. Tika konstatēts, ka modelis, kā imports ieguva tirgus daļu, atbilda modelim, kā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Importa tirgus daļas palielināšanās palēninājās 2012. gadā un turpinājās izmeklēšanas periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās arī palēninājās 2012. gadā un atkal turpinājās izmeklēšanas periodā. Tāpēc ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana bija savstarpēji saistīta ar importa par dempinga cenām palielinājumu.

| (158) | Attiecīgajā periodā cenas importam no attiecīgajām valstīm samazinājās par 13 %. Savienības ražošanas nozares cenas tajā pašā periodā samazinājās par 11 %. Izmeklēšanas periodā cenas importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm bija par 9,6 %–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi radot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Cenu politika attiecībā uz pieaugošo importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm neļāva Savienības ražošanas nozarei nedz saglabāt tās tirgus daļu, nedz kļūst rentablai. |
| --- | --- |

(158)

Attiecīgajā periodā cenas importam no attiecīgajām valstīm samazinājās par 13 %. Savienības ražošanas nozares cenas tajā pašā periodā samazinājās par 11 %. Izmeklēšanas periodā cenas importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm bija par 9,6 %–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi radot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Cenu politika attiecībā uz pieaugošo importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm neļāva Savienības ražošanas nozarei nedz saglabāt tās tirgus daļu, nedz kļūst rentablai.

| (159) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka no attiecīgajām valstīm importētie ražojumi nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem. No attiecīgajām valstīm importē galvenokārt plānus ražojumus, kuru biezums nepārsniedz 2 mm, savukārt biezākus ražojumus piegādā pārsvarā Savienības ražošanas nozare. Izmeklēšanā konstatētie fakti neapstiprināja šo apgalvojumu. Ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare patiešām pārdod biezus ražojumus, kas biezāki par 2 mm, kā arī plānus ražojumus, kas nav tik biezi. Arī biezo ražojumu attiecība pret plānajiem ražojumiem vidēji ir līdzīga, proti, aptuveni 30–35 % gan Savienības ražošanas nozarei, gan atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(159)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka no attiecīgajām valstīm importētie ražojumi nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares pārdotajiem ražojumiem. No attiecīgajām valstīm importē galvenokārt plānus ražojumus, kuru biezums nepārsniedz 2 mm, savukārt biezākus ražojumus piegādā pārsvarā Savienības ražošanas nozare. Izmeklēšanā konstatētie fakti neapstiprināja šo apgalvojumu. Ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare patiešām pārdod biezus ražojumus, kas biezāki par 2 mm, kā arī plānus ražojumus, kas nav tik biezi. Arī biezo ražojumu attiecība pret plānajiem ražojumiem vidēji ir līdzīga, proti, aptuveni 30–35 % gan Savienības ražošanas nozarei, gan atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem no attiecīgajām valstīm.

| (160) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav savstarpējas saistības starp ĶTR importa līmeni un cenām un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tās jo īpaši atsaucās uz ĶTR importa samazinājumu un stabilajām cenām 2011.–2012. gadā, kas nevar būt izraisījuši vidējo cenu samazinājumu Savienības tirgū. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares zaudējumi palielinājās un pārdošanas apjoms bija diezgan stabils. |
| --- | --- |

(160)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka nav savstarpējas saistības starp ĶTR importa līmeni un cenām un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tās jo īpaši atsaucās uz ĶTR importa samazinājumu un stabilajām cenām 2011.–2012. gadā, kas nevar būt izraisījuši vidējo cenu samazinājumu Savienības tirgū. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares zaudējumi palielinājās un pārdošanas apjoms bija diezgan stabils.

| (161) | Tomēr šī analīze ir selektīvi vērsta tikai uz diviem atsevišķiem gadiem, nevis uz visu attiecīgo periodu. Analizējot visu periodu, bija skaidrs, ka ievērojamais importa par dempinga cenām palielinājums izraisīja ne tikai rentabilitātes pasliktināšanos, bet arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu un ražošanas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem samazināšanos. Lai gan 2012. gads neatbilda pilnībā vispārējai tendencei, tendence joprojām bija negatīva. Mērķis novērtējumam par kaitējuma rādītājiem ilgākā četru gadu periodā ir izvairīties no secinājumu izdarīšanas, pamatojoties uz atsevišķām norisēm, ja tādas ir. Katrā ziņā 97.–102. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, tika novērtēta kumulatīvi. Tāpēc nebija pamatoti novērtēt tikai ĶTR importa par dempinga cenām individuālo ietekmi. |
| --- | --- |

(161)

Tomēr šī analīze ir selektīvi vērsta tikai uz diviem atsevišķiem gadiem, nevis uz visu attiecīgo periodu. Analizējot visu periodu, bija skaidrs, ka ievērojamais importa par dempinga cenām palielinājums izraisīja ne tikai rentabilitātes pasliktināšanos, bet arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu un ražošanas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem samazināšanos. Lai gan 2012. gads neatbilda pilnībā vispārējai tendencei, tendence joprojām bija negatīva. Mērķis novērtējumam par kaitējuma rādītājiem ilgākā četru gadu periodā ir izvairīties no secinājumu izdarīšanas, pamatojoties uz atsevišķām norisēm, ja tādas ir. Katrā ziņā 97.–102. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, tika novērtēta kumulatīvi. Tāpēc nebija pamatoti novērtēt tikai ĶTR importa par dempinga cenām individuālo ietekmi.

| (162) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tirgus daļa, ko Savienības ražošanas nozare zaudēja Taivānas importa dēļ, bija nenozīmīga. Saskaņā ar sūdzībā norādīto informāciju Taivānas importa tirgus daļa bija 4,98 % izmeklēšanas periodā, un tā palielinājās par 1,09 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tāpēc nav iespējams, ka nodarīto kaitējumu, kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, ir izraisījis Taivānas eksports. |
| --- | --- |

(162)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tirgus daļa, ko Savienības ražošanas nozare zaudēja Taivānas importa dēļ, bija nenozīmīga. Saskaņā ar sūdzībā norādīto informāciju Taivānas importa tirgus daļa bija 4,98 % izmeklēšanas periodā, un tā palielinājās par 1,09 % laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tāpēc nav iespējams, ka nodarīto kaitējumu, kā norādījuši sūdzības iesniedzēji, ir izraisījis Taivānas eksports.

| (163) | Kā liecina izmeklēšanā konstatētie fakti, Taivānas importa tirgus daļa kopumā palielinājās attiecīgajā periodā un sasniedza 5,1 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanā tika arī nepārprotami konstatēts, ka cenas minētajam importam par dempinga cenām bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam imports par dempinga cenām no Taivānas radīja cenu spiedienu un apvienojumā ar Ķīnas importu par dempinga cenām izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kā izklāstīts iepriekš. Jāatgādina, ka 97.–102. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, tika novērtēta kumulatīvi. Tāpēc netika veikts atsevišķs novērtējums par ietekmi, ko radīja tikai imports par dempinga cenām no Taivānas. |
| --- | --- |

(163)

Kā liecina izmeklēšanā konstatētie fakti, Taivānas importa tirgus daļa kopumā palielinājās attiecīgajā periodā un sasniedza 5,1 % izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanā tika arī nepārprotami konstatēts, ka cenas minētajam importam par dempinga cenām bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc pretēji ieinteresētās personas apgalvojumam imports par dempinga cenām no Taivānas radīja cenu spiedienu un apvienojumā ar Ķīnas importu par dempinga cenām izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kā izklāstīts iepriekš. Jāatgādina, ka 97.–102. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, tika novērtēta kumulatīvi. Tāpēc netika veikts atsevišķs novērtējums par ietekmi, ko radīja tikai imports par dempinga cenām no Taivānas.

| (164) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Taivānas importa apjoms ir novērtēts par augstu, jo tajā ir ietverti ievērojami Ķīnas vai Taivānas izcelsmes SSCR daudzumi, kas kļūdaini deklarēti kā Taivānas izcelsmes ražojumi. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(164)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Taivānas importa apjoms ir novērtēts par augstu, jo tajā ir ietverti ievērojami Ķīnas vai Taivānas izcelsmes SSCR daudzumi, kas kļūdaini deklarēti kā Taivānas izcelsmes ražojumi. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem.

| (165) | Tomēr Taivānas uzņēmumi, kas sadarbojās (ražotāji un citas personas, kas sadarbojās), ziņoja par eksportu, kas veidoja lielāko daļu no kopējā Taivānas importa. Tāpēc jautājumam par, iespējams, kļūdaini deklarētiem ražojumiem, kas nav Taivānas izcelsmes ražojumi, varētu būt tikai ļoti ierobežota ietekme, ja tāda ir. |
| --- | --- |

(165)

Tomēr Taivānas uzņēmumi, kas sadarbojās (ražotāji un citas personas, kas sadarbojās), ziņoja par eksportu, kas veidoja lielāko daļu no kopējā Taivānas importa. Tāpēc jautājumam par, iespējams, kļūdaini deklarētiem ražojumiem, kas nav Taivānas izcelsmes ražojumi, varētu būt tikai ļoti ierobežota ietekme, ja tāda ir.

| (166) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas un Taivānas ražotāju eksportētāju cenas, tāpat kā Savienības ražošanas nozares cenas, mainījās atbilstoši niķeļa cenai. Lai gan tā patiešām var būt, ka laika gaitā ražotāju eksportētāju cena mainījās atbilstoši izejvielu cenu tendencēm, tas neattiecas uz jautājumu par cenu absolūto līmeni. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka gan Ķīnas, gan Taivānas cenas bija par 9,6–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Arguments, ka Ķīnas, Taivānas un Savienības ražošanas nozares cenu dinamika bija līdzīga attiecīgajā periodā (ja tas atbilstu patiesībai), tikai ļautu secināt, ka starpība starp zemākajām Ķīnas un Taivānas eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām bija līdzīga attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(166)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas un Taivānas ražotāju eksportētāju cenas, tāpat kā Savienības ražošanas nozares cenas, mainījās atbilstoši niķeļa cenai. Lai gan tā patiešām var būt, ka laika gaitā ražotāju eksportētāju cena mainījās atbilstoši izejvielu cenu tendencēm, tas neattiecas uz jautājumu par cenu absolūto līmeni. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka gan Ķīnas, gan Taivānas cenas bija par 9,6–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Arguments, ka Ķīnas, Taivānas un Savienības ražošanas nozares cenu dinamika bija līdzīga attiecīgajā periodā (ja tas atbilstu patiesībai), tikai ļautu secināt, ka starpība starp zemākajām Ķīnas un Taivānas eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām bija līdzīga attiecīgajā periodā.

| (167) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ieguldījumu palielinājums nepierāda, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr šis apgalvojums izmeklēšanā netika apstiprināts. Ieguldījumi patiešām pastāvīgi palielinājās par 17 % attiecīgajā periodā, kā norādīts 149. apsvērumā. |
| --- | --- |

(167)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ieguldījumu palielinājums nepierāda, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Tomēr šis apgalvojums izmeklēšanā netika apstiprināts. Ieguldījumi patiešām pastāvīgi palielinājās par 17 % attiecīgajā periodā, kā norādīts 149. apsvērumā.

| (168) | Komisija šajā procesa posmā secināja, ka pieaugošais imports par zemajām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(168)

Komisija šajā procesa posmā secināja, ka pieaugošais imports par zemajām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.   Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

| (169) | Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  15. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Apjoms (t) | 17 568 | 29 437 | 33 763 | 61 855 |
| Indekss | 100 | 168 | 192 | 352 |
| Tirgus daļa (%) | 0,6 | 0,9 | 1,0 | 1,9 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 912 | 2 421 | 2 218 | 2 098 |
| Indekss | 100 | 127 | 116 | 110 |
| Dienvidkoreja | Apjoms (t) | 72 256 | 70 297 | 62 047 | 92 189 |
| Indekss | 100 | 97 | 86 | 128 |
| Tirgus daļa (%) | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 2,8 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 932 | 2 112 | 1 891 | 1 839 |
| Indekss | 100 | 109 | 98 | 95 |
| Dienvidāfrika | Apjoms (t) | 66 142 | 51 788 | 50 718 | 51 907 |
| Indekss | 100 | 78 | 77 | 78 |
| Tirgus daļa (%) | 2,1 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 302 | 2 355 | 2 102 | 1 943 |
| Indekss | 100 | 102 | 91 | 84 |
| ASV | Apjoms (t) | 94 923 | 82 387 | 82 624 | 90 947 |
| Indekss | 100 | 87 | 87 | 96 |
| Tirgus daļa (%) | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,8 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 695 | 2 943 | 2 646 | 2 304 |
| Indekss | 100 | 109 | 98 | 85 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 85 674 | 109 406 | 74 897 | 59 204 |
| Indekss | 100 | 128 | 87 | 69 |
| Tirgus daļa (%) | 2,7 | 3,4 | 2,3 | 1,8 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 450 | 2 659 | 2 715 | 2 669 |
| Indekss | 100 | 109 | 111 | 109 |
| Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis | Apjoms (t) | 336 564 | 343 313 | 304 049 | 356 102 |
| Indekss | 100 | 102 | 90 | 106 |
| Tirgus daļa (%) | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,8 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 351 | 2 549 | 2 371 | 2 156 |
| Indekss | 100 | 108 | 101 | 92 |
| Avots: Eurostat. |

(169)

Citu trešo valstu importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

15. tabula

Imports no trešām valstīm

Valsts

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Indija

Apjoms (t)

17 568

29 437

33 763

61 855

Indekss

100

168

192

352

Tirgus daļa (%)

0,6

0,9

1,0

1,9

Vidējā cena (EUR/t)

1 912

2 421

2 218

2 098

Indekss

100

127

116

110

Dienvidkoreja

Apjoms (t)

72 256

70 297

62 047

92 189

Indekss

100

97

86

128

Tirgus daļa (%)

2,3

2,2

1,9

2,8

Vidējā cena (EUR/t)

1 932

2 112

1 891

1 839

Indekss

100

109

98

95

Dienvidāfrika

Apjoms (t)

66 142

51 788

50 718

51 907

Indekss

100

78

77

78

Tirgus daļa (%)

2,1

1,6

1,6

1,6

Vidējā cena (EUR/t)

2 302

2 355

2 102

1 943

Indekss

100

102

91

84

ASV

Apjoms (t)

94 923

82 387

82 624

90 947

Indekss

100

87

87

96

Tirgus daļa (%)

3,0

2,5

2,5

2,8

Vidējā cena (EUR/t)

2 695

2 943

2 646

2 304

Indekss

100

109

98

85

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

85 674

109 406

74 897

59 204

Indekss

100

128

87

69

Tirgus daļa (%)

2,7

3,4

2,3

1,8

Vidējā cena (EUR/t)

2 450

2 659

2 715

2 669

Indekss

100

109

111

109

Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgās valstis

Apjoms (t)

336 564

343 313

304 049

356 102

Indekss

100

102

90

106

Tirgus daļa (%)

10,6

10,6

9,3

10,8

Vidējā cena (EUR/t)

2 351

2 549

2 371

2 156

Indekss

100

108

101

92

Avots: Eurostat.

| (170) | Trešās valstis ar vislielāko importa apjomu bija Indija, Dienvidkoreja, Dienvidāfrika un ASV, kuru tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija no 1,6 % līdz 2,8 %. Visu pārējo trešo valstu tirgus daļa bija 10,8 %. |
| --- | --- |

(170)

Trešās valstis ar vislielāko importa apjomu bija Indija, Dienvidkoreja, Dienvidāfrika un ASV, kuru tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija no 1,6 % līdz 2,8 %. Visu pārējo trešo valstu tirgus daļa bija 10,8 %.

| (171) | Imports no Indijas bija mazs, proti, 1 % vai mazāk, lielāko attiecīgā perioda daļu. Izmeklēšanas periodā tas pārsniedza 1 % līmeni tikai vienreiz, kad Indijas tirgus daļa bija 1,9 %. |
| --- | --- |

(171)

Imports no Indijas bija mazs, proti, 1 % vai mazāk, lielāko attiecīgā perioda daļu. Izmeklēšanas periodā tas pārsniedza 1 % līmeni tikai vienreiz, kad Indijas tirgus daļa bija 1,9 %.

| (172) | Dienvidkorejas tirgus daļa bija diezgan stabila attiecīgajā periodā, samazinoties no 2,3 % līdz 1,9 % laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un visbeidzot palielinoties līdz tikai 2,8 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(172)

Dienvidkorejas tirgus daļa bija diezgan stabila attiecīgajā periodā, samazinoties no 2,3 % līdz 1,9 % laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam un visbeidzot palielinoties līdz tikai 2,8 % izmeklēšanas periodā.

| (173) | Imports no Dienvidāfrikas un ASV samazinājās attiecīgajā periodā. Dienvidāfrikas importa tirgus daļa samazinājās no 2,1 % līdz 1,6 %, savukārt ASV importa tirgus daļa samazinājās no 3,0 % līdz 2,8 %. |
| --- | --- |

(173)

Imports no Dienvidāfrikas un ASV samazinājās attiecīgajā periodā. Dienvidāfrikas importa tirgus daļa samazinājās no 2,1 % līdz 1,6 %, savukārt ASV importa tirgus daļa samazinājās no 3,0 % līdz 2,8 %.

| (174) | Attiecībā uz cenām, pamatojoties uz Eurostat, var novērot, ka tikai Dienvidkorejas importa cena bija zemāka nekā ĶTR un Taivānas importa cena, savukārt Dienvidāfrikas importa cenas bija līdzīgas, bet Indijas un ASV importa cenas bija augstākas. Tomēr jāņem vērā, ka attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums sastāv no dažādu marku tērauda, kas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā cenā, ko norādījis Eurostat. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz cenām, pamatojoties uz Eurostat, var novērot, ka tikai Dienvidkorejas importa cena bija zemāka nekā ĶTR un Taivānas importa cena, savukārt Dienvidāfrikas importa cenas bija līdzīgas, bet Indijas un ASV importa cenas bija augstākas. Tomēr jāņem vērā, ka attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums sastāv no dažādu marku tērauda, kas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā cenā, ko norādījis Eurostat.

| (175) | Ieinteresētās personas atsaucās uz importu no citām trešām valstīm, tostarp ASV, Dienvidkorejas, Indijas un Dienvidāfrikas. Tās apgalvoja, ka minētais imports noteikti ir ietekmējis Savienības ražošanas nozares stāvokli, un, tā kā ir ievērojams importa apjoms no citām trešām valstīm, uz kuru Komisijas izmeklēšana neattiecas, nebūtu jāsecina, ka imports no ĶTR un Taivānas ir nodarījis kaitējumu, ko izraisījis imports no citām valstīm. |
| --- | --- |

(175)

Ieinteresētās personas atsaucās uz importu no citām trešām valstīm, tostarp ASV, Dienvidkorejas, Indijas un Dienvidāfrikas. Tās apgalvoja, ka minētais imports noteikti ir ietekmējis Savienības ražošanas nozares stāvokli, un, tā kā ir ievērojams importa apjoms no citām trešām valstīm, uz kuru Komisijas izmeklēšana neattiecas, nebūtu jāsecina, ka imports no ĶTR un Taivānas ir nodarījis kaitējumu, ko izraisījis imports no citām valstīm.

| (176) | Kā aprakstīts iepriekš, izmeklēšanas periodā starp valstīm, kas ir SSCR importa Savienībā avota valstis, Taivānai un ĶTR bija vislielākās tirgus daļas (attiecīgi 5,1 % un 4,3 %). Nevienas citas valsts imports attiecīgajā periodā nepārsniedza 3 % tirgus daļu. Turklāt, lai gan attiecīgo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 3,7 procentpunktiem, kopumā trešo valstu, kas nav attiecīgās valstis, importa tirgus daļa saglabājās stabila, palielinoties tikai par 0,2 procentpunktiem attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(176)

Kā aprakstīts iepriekš, izmeklēšanas periodā starp valstīm, kas ir SSCR importa Savienībā avota valstis, Taivānai un ĶTR bija vislielākās tirgus daļas (attiecīgi 5,1 % un 4,3 %). Nevienas citas valsts imports attiecīgajā periodā nepārsniedza 3 % tirgus daļu. Turklāt, lai gan attiecīgo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 3,7 procentpunktiem, kopumā trešo valstu, kas nav attiecīgās valstis, importa tirgus daļa saglabājās stabila, palielinoties tikai par 0,2 procentpunktiem attiecīgajā periodā.

| (177) | Tādējādi, ņemot vērā importa apjomu stabilo tendenci, Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neveicināja Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(177)

Tādējādi, ņemot vērā importa apjomu stabilo tendenci, Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neveicināja Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (178) | Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  16. tabula


  Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2010 | 2011 | 2012 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tonnās) | 185 377 | 188 431 | 182 370 | 178 010 |
| Indekss | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 148 | 2 353 | 2 082 | 1 915 |
| Indekss | 100 | 110 | 97 | 89 |
| Avots: atlasītie Savienības ražotāji. |

(178)

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

16. tabula

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2010

2011

2012

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (tonnās)

185 377

188 431

182 370

178 010

Indekss

100

102

98

96

Vidējā cena (EUR/t)

2 148

2 353

2 082

1 915

Indekss

100

110

97

89

Avots: atlasītie Savienības ražotāji.

| (179) | Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjomi un pārdošanas cenas palielinājās tikai vienreiz, proti, 2011. gadā, un pašlaik samazinās. Kopumā atlasīto ražotāju eksporta apjomu īpatsvars bija 12 % no to kopējās produkcijas. Lai gan eksporta samazinājums var būt veicinājis produkcijas samazināšanos, ņemot vērā zemo eksporta līmeni attiecībā pret pārdošanas apjomu Savienībā, eksports varētu būt ļoti ierobežoti veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(179)

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjomi un pārdošanas cenas palielinājās tikai vienreiz, proti, 2011. gadā, un pašlaik samazinās. Kopumā atlasīto ražotāju eksporta apjomu īpatsvars bija 12 % no to kopējās produkcijas. Lai gan eksporta samazinājums var būt veicinājis produkcijas samazināšanos, ņemot vērā zemo eksporta līmeni attiecībā pret pārdošanas apjomu Savienībā, eksports varētu būt ļoti ierobežoti veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.3.   Enerģijas izmaksas, jaudas pārpalikums

| (180) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījušas augstās enerģijas izmaksas, kas esot par 20 % lielākas nekā ĶTR. Tomēr enerģija ir tikai maznozīmīgs izmaksu faktors SSCR ražošanā, un parasti tas veido mazāk nekā 10 % no kopējām izmaksām. Atmetot jautājumu par to, vai enerģijas izmaksas ĶTR atspoguļo tirgus vērtības vai ne, enerģijas cenu starpība nevar būt izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(180)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījušas augstās enerģijas izmaksas, kas esot par 20 % lielākas nekā ĶTR. Tomēr enerģija ir tikai maznozīmīgs izmaksu faktors SSCR ražošanā, un parasti tas veido mazāk nekā 10 % no kopējām izmaksām. Atmetot jautājumu par to, vai enerģijas izmaksas ĶTR atspoguļo tirgus vērtības vai ne, enerģijas cenu starpība nevar būt izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (181) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pretēji sūdzībā norādītajai informācijai Savienības ražošanas nozarē bija ievērojams jaudas pārpalikums. Komisija novēroja, ka Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās no 77 % 2010. gadā līdz 70 % attiecīgajā periodā. Tomēr gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda, gan patēriņš Savienības tirgū mainījās vienlaicīgi un attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Tādējādi jaudas izmantojuma zaudējumus izraisa Savienības ražošanas nozares nespēja izmantot tirgus izaugsmes sniegtās priekšrocības, jo tirgus izaugsmi neitralizēja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tāpēc izrietošais iespējamais jaudas pārpalikums, visticamāk, ir importa par dempinga cenām sekas, nevis Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(181)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pretēji sūdzībā norādītajai informācijai Savienības ražošanas nozarē bija ievērojams jaudas pārpalikums. Komisija novēroja, ka Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās no 77 % 2010. gadā līdz 70 % attiecīgajā periodā. Tomēr gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda, gan patēriņš Savienības tirgū mainījās vienlaicīgi un attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Tādējādi jaudas izmantojuma zaudējumus izraisa Savienības ražošanas nozares nespēja izmantot tirgus izaugsmes sniegtās priekšrocības, jo tirgus izaugsmi neitralizēja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tāpēc izrietošais iespējamais jaudas pārpalikums, visticamāk, ir importa par dempinga cenām sekas, nevis Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.

| (182) | Komisija secināja, ka ne Savienības ražošanas nozares enerģijas izmaksas, ne iespējamais jaudas pārpalikums nevarēja izraisīt nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(182)

Komisija secināja, ka ne Savienības ražošanas nozares enerģijas izmaksas, ne iespējamais jaudas pārpalikums nevarēja izraisīt nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.   Bažas attiecībā uz konkurenci

| (183) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka SSCR imports no ĶTR ir palielinājies, reaģējot uz jaudas koncentrāciju Savienībā, līdz dažiem piegādātājiem, kad lietotājiem Savienībā bija pieejams vairs tikai ierobežots skaits Savienības ražotāju. Tomēr pēdējos 10 gados Savienības tirgū vienmēr ir bijuši četri vidēji lieli piegādātāji un vairāki mazāki piegādātāji. Lai gan dažu minēto uzņēmumu īpašumtiesību struktūra minētajā periodā ir mainījusies, vairāki piegādātāji joprojām bija stabili. Tāpēc Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājumu nevar būt izraisījusi piegādātāju skaita samazināšanās Savienībā. |
| --- | --- |

(183)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka SSCR imports no ĶTR ir palielinājies, reaģējot uz jaudas koncentrāciju Savienībā, līdz dažiem piegādātājiem, kad lietotājiem Savienībā bija pieejams vairs tikai ierobežots skaits Savienības ražotāju. Tomēr pēdējos 10 gados Savienības tirgū vienmēr ir bijuši četri vidēji lieli piegādātāji un vairāki mazāki piegādātāji. Lai gan dažu minēto uzņēmumu īpašumtiesību struktūra minētajā periodā ir mainījusies, vairāki piegādātāji joprojām bija stabili. Tāpēc Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājumu nevar būt izraisījusi piegādātāju skaita samazināšanās Savienībā.

| (184) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus bija ļoti koncentrēts un ka imports no attiecīgajām valstīm varēja būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tās arī apgalvoja, ka importa apjoms no Āzijas nebija pietiekams, lai ierobežotu konkurenci, un ka tas nevarēja novērst cenu palielinājumu Savienības ražošanas nozarē. Šajā sakarībā minētās ieinteresētās personas atsaucās uz Komisijas lēmumu apstiprināt Outokumpu un Inoxum
   (10) apvienošanos (ievērojot saistības), kas pieņemts 2012. gada novembrī (“lēmums par Outokumpu apvienošanos”). |
| --- | --- |

(184)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus bija ļoti koncentrēts un ka imports no attiecīgajām valstīm varēja būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tās arī apgalvoja, ka importa apjoms no Āzijas nebija pietiekams, lai ierobežotu konkurenci, un ka tas nevarēja novērst cenu palielinājumu Savienības ražošanas nozarē. Šajā sakarībā minētās ieinteresētās personas atsaucās uz Komisijas lēmumu apstiprināt Outokumpu un Inoxum
   (10) apvienošanos (ievērojot saistības), kas pieņemts 2012. gada novembrī (“lēmums par Outokumpu apvienošanos”).

| (185) | Tomēr analīze apvienošanās procedūrā un antidempinga izmeklēšanā attiecas uz atšķirīgiem tiesiskajiem regulējumiem, kam ir atšķirīgi mērķi. Apvienošanās procedūrā analizē, vai ierosināta apvienošanās varētu radīt bažas par konkurenci, savukārt antidempinga izmeklēšanā analizē, vai Savienības ražošanas nozari ietekmē kaitējumu izraisošs dempings. |
| --- | --- |

(185)

Tomēr analīze apvienošanās procedūrā un antidempinga izmeklēšanā attiecas uz atšķirīgiem tiesiskajiem regulējumiem, kam ir atšķirīgi mērķi. Apvienošanās procedūrā analizē, vai ierosināta apvienošanās varētu radīt bažas par konkurenci, savukārt antidempinga izmeklēšanā analizē, vai Savienības ražošanas nozari ietekmē kaitējumu izraisošs dempings.

| (186) | Katrā ziņā lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika pārbaudīts, vai Outokumpu veiktās Inoxum iegādes rezultātā Savienības tirgū parādītos dominējošs tirgus dalībnieks. Apvienotās Outokumpu un Inoxum struktūras kopējā tirgus daļa būtu bijusi vairāk nekā 50 %, un galveno ražotāju skaits būtu samazinājies no četriem līdz trīs ražotājiem. Minētajā lēmumā par apvienošanos Outokumpu tika noteikts pienākums atsavināt daļu no Inoxum, tostarp ražošanas uzņēmumu Acciai Speciali Terni (AST). Šādas atsavināšanas mērķis bija konkrēti saglabāt konkurenci Savienības SSCR tirgū, un plānotā apvienotā struktūra (Outokumpu un visi Inoxum aktīvi, tostarp AST), kuras tirgus daļa Savienības tirgū būtu lielāka nekā 50 %, nekad tā arī netika izveidota. Tā vietā joprojām ir četri vidēji lieli tirgus dalībnieki un vairāki mazāki tirgus dalībnieki, kas savstarpēji konkurē, un nevienam no šiem dalībniekiem nav tāda līmeņa tirgus varas, kāda būtu bijusi ierosinātajai apvienotajai struktūrai, kas analizēta konkrētajā apvienošanās lietā. |
| --- | --- |

(186)

Katrā ziņā lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika pārbaudīts, vai Outokumpu veiktās Inoxum iegādes rezultātā Savienības tirgū parādītos dominējošs tirgus dalībnieks. Apvienotās Outokumpu un Inoxum struktūras kopējā tirgus daļa būtu bijusi vairāk nekā 50 %, un galveno ražotāju skaits būtu samazinājies no četriem līdz trīs ražotājiem. Minētajā lēmumā par apvienošanos Outokumpu tika noteikts pienākums atsavināt daļu no Inoxum, tostarp ražošanas uzņēmumu Acciai Speciali Terni (AST). Šādas atsavināšanas mērķis bija konkrēti saglabāt konkurenci Savienības SSCR tirgū, un plānotā apvienotā struktūra (Outokumpu un visi Inoxum aktīvi, tostarp AST), kuras tirgus daļa Savienības tirgū būtu lielāka nekā 50 %, nekad tā arī netika izveidota. Tā vietā joprojām ir četri vidēji lieli tirgus dalībnieki un vairāki mazāki tirgus dalībnieki, kas savstarpēji konkurē, un nevienam no šiem dalībniekiem nav tāda līmeņa tirgus varas, kāda būtu bijusi ierosinātajai apvienotajai struktūrai, kas analizēta konkrētajā apvienošanās lietā.

| (187) | Ieinteresētās personas arī atsaucās uz lēmumā par Outokumpu apvienošanos aplūkoto faktu, ka Savienības ražotājus neierobežoja Āzijas imports laikā, kad niķeļa cenu svārstību, valūtas maiņas kursa svārstību un zemo LME niķeļa cenu dēļ samazinājās Āzijas importa konkurētspēja. Lēmumā par Outokumpu apvienošanos bija norādīts, ka “pat ja pašlaik importa radītais ierobežojums, iespējams, nav būtisks, nākotnē tas varētu palielināties (11)”, pēc tam novērtējot iespējamās norises tirgū. Pašreizējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm sasniedza 9,5 % un palielinājās par 70 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Tika arī konstatēts, ka minētā importa dempinga cenas bija par 9,6–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(187)

Ieinteresētās personas arī atsaucās uz lēmumā par Outokumpu apvienošanos aplūkoto faktu, ka Savienības ražotājus neierobežoja Āzijas imports laikā, kad niķeļa cenu svārstību, valūtas maiņas kursa svārstību un zemo LME niķeļa cenu dēļ samazinājās Āzijas importa konkurētspēja. Lēmumā par Outokumpu apvienošanos bija norādīts, ka “pat ja pašlaik importa radītais ierobežojums, iespējams, nav būtisks, nākotnē tas varētu palielināties (11)”, pēc tam novērtējot iespējamās norises tirgū. Pašreizējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm sasniedza 9,5 % un palielinājās par 70 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Tika arī konstatēts, ka minētā importa dempinga cenas bija par 9,6–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (188) | Turklāt tas, ka pieprasījums Savienības tirgū ir salīdzinoši stabils pat ievērojamu cenas svārstību gadījumā, nenozīmē, ka pircēji nereaģē uz cenām. Zemākas cenas, ko piedāvā eksportētāji, nepalielina patēriņu Savienības tirgū, tomēr izmeklēšana ir skaidri pierādījusi, ka pircēji vēlas pirkt arvien lielākus importa daudzumus par zemām cenām. Tā kā šāds imports par zemām cenām nerada papildu pieprasījumu, šāda pārdošana notiek uz citu tirgus dalībnieku pārdevumu rēķina un galvenokārt uz Savienības ražošanas nozares rēķina. |
| --- | --- |

(188)

Turklāt tas, ka pieprasījums Savienības tirgū ir salīdzinoši stabils pat ievērojamu cenas svārstību gadījumā, nenozīmē, ka pircēji nereaģē uz cenām. Zemākas cenas, ko piedāvā eksportētāji, nepalielina patēriņu Savienības tirgū, tomēr izmeklēšana ir skaidri pierādījusi, ka pircēji vēlas pirkt arvien lielākus importa daudzumus par zemām cenām. Tā kā šāds imports par zemām cenām nerada papildu pieprasījumu, šāda pārdošana notiek uz citu tirgus dalībnieku pārdevumu rēķina un galvenokārt uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

| (189) | Izmeklēšanā ir apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozare pārdod plašāku ražojumu klāstu nekā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tomēr izmeklēšanas periodā aptuveni 75 % Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu bija saistīti ar četrām visizplatītākajām tērauda markām (304, 304L, 316L un 430). Visas šīs markas pārdod eksportētāji no attiecīgajām valstīm, turklāt ražojumu platums, biezums un apdare ir ļoti dažāds. Arī ražojumi, kas nepieder pie šīm ražojumu markām, tieši konkurēja, jo arī tos pārdeva eksportētāji no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(189)

Izmeklēšanā ir apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozare pārdod plašāku ražojumu klāstu nekā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tomēr izmeklēšanas periodā aptuveni 75 % Savienības ražošanas nozares pārdoto ražojumu bija saistīti ar četrām visizplatītākajām tērauda markām (304, 304L, 316L un 430). Visas šīs markas pārdod eksportētāji no attiecīgajām valstīm, turklāt ražojumu platums, biezums un apdare ir ļoti dažāds. Arī ražojumi, kas nepieder pie šīm ražojumu markām, tieši konkurēja, jo arī tos pārdeva eksportētāji no attiecīgajām valstīm.

| (190) | Neviena no ieinteresētajām personām šajā izmeklēšanā nav izteikusi iebildumus attiecībā uz ražojumu kvalitāti. Lēmumā par Outokumpu apvienošanos ir konstatēts, ka to ražojumu kvalitāti, kurus ražojuši ražotāji ārpus Eiropas, kopumā var uzskatīt par salīdzināmu ar Eiropas ražotāju ražojumu kvalitāti (12), tomēr tajā ir arī konstatēts, ka pircēji, kam ir īpašas prasības, nevar iegādāties ražojumus Āzijā (13). Tomēr, kā aprakstīts iepriekš, lielākā daļa Savienības ražošanas nozares pārdevumu ir patēriņa ražojumi, kuru kvalitāte ir salīdzināma. |
| --- | --- |

(190)

Neviena no ieinteresētajām personām šajā izmeklēšanā nav izteikusi iebildumus attiecībā uz ražojumu kvalitāti. Lēmumā par Outokumpu apvienošanos ir konstatēts, ka to ražojumu kvalitāti, kurus ražojuši ražotāji ārpus Eiropas, kopumā var uzskatīt par salīdzināmu ar Eiropas ražotāju ražojumu kvalitāti (12), tomēr tajā ir arī konstatēts, ka pircēji, kam ir īpašas prasības, nevar iegādāties ražojumus Āzijā (13). Tomēr, kā aprakstīts iepriekš, lielākā daļa Savienības ražošanas nozares pārdevumu ir patēriņa ražojumi, kuru kvalitāte ir salīdzināma.

| (191) | Citi šķēršļi, kas liedz dažiem pircējiem iegādāties importētus SSCR, ir ilgāks sagatavošanās laiks, jo ražojumi jātransportē lielos attālumos no attiecīgajām valstīm, un mazāk izdevīgie maksājumu nosacījumi, ko piedāvā ražotāji attiecīgajās valstīs. Tomēr šie šķēršļi attiecas pārsvarā tikai uz pircējiem, kas iegādājas ražojumus tieši no velmētavām, kuru īpatsvars ir tikai viena trešdaļa no Savienības tirgus. |
| --- | --- |

(191)

Citi šķēršļi, kas liedz dažiem pircējiem iegādāties importētus SSCR, ir ilgāks sagatavošanās laiks, jo ražojumi jātransportē lielos attālumos no attiecīgajām valstīm, un mazāk izdevīgie maksājumu nosacījumi, ko piedāvā ražotāji attiecīgajās valstīs. Tomēr šie šķēršļi attiecas pārsvarā tikai uz pircējiem, kas iegādājas ražojumus tieši no velmētavām, kuru īpatsvars ir tikai viena trešdaļa no Savienības tirgus.

| (192) | Tajā pašā laikā lielākā daļa pārdošanas notikusi ar tērauda apstrādes centru starpniecību, kuru īpatsvars ir aptuveni divas trešdaļas no Savienības tirgus. Gandrīz visa pārdošana no attiecīgajām valstīm patiešām notiek ar neatkarīgu pakalpojumu centru starpniecību, kas arī pērk no Savienības ražošanas nozares. Šajā gadījumā lietotājam svarīgs ir izplatītāja piedāvātais maksājuma nosacījums. Tā kā šādi pārdevumi parasti tiek veikti no izplatītāja krājumiem, attiecīgais sagatavošanās laiks ir arī laiks, kas vajadzīgs preču nosūtīšanai no izplatītāja lietotājam. Tāpēc lielāko daļu pārdevumu minētie šķēršļi neietekmē. |
| --- | --- |

(192)

Tajā pašā laikā lielākā daļa pārdošanas notikusi ar tērauda apstrādes centru starpniecību, kuru īpatsvars ir aptuveni divas trešdaļas no Savienības tirgus. Gandrīz visa pārdošana no attiecīgajām valstīm patiešām notiek ar neatkarīgu pakalpojumu centru starpniecību, kas arī pērk no Savienības ražošanas nozares. Šajā gadījumā lietotājam svarīgs ir izplatītāja piedāvātais maksājuma nosacījums. Tā kā šādi pārdevumi parasti tiek veikti no izplatītāja krājumiem, attiecīgais sagatavošanās laiks ir arī laiks, kas vajadzīgs preču nosūtīšanai no izplatītāja lietotājam. Tāpēc lielāko daļu pārdevumu minētie šķēršļi neietekmē.

| (193) | Tādējādi lielāko daļu Savienības ražošanas nozares pārdevumu tieši ietekmē imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(193)

Tādējādi lielāko daļu Savienības ražošanas nozares pārdevumu tieši ietekmē imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.

| (194) | Tāpēc Komisija secināja, ka konkurences apstākļi Savienībā nebūtu varējuši novērst kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(194)

Tāpēc Komisija secināja, ka konkurences apstākļi Savienībā nebūtu varējuši novērst kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.

5.4.   Izejvielu cenu ietekme

| (195) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par to, vai pirkt attiecīgo produktu, kura izcelsme ir attiecīgās valstis, vai līdzīgo ražojumu, ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, ir atkarīgs no izejvielu, jo īpaši niķeļa, cenu dinamikas. Tas ir tāpēc, ka eksportētāji nosaka vienu atsevišķu cenu un Savienības ražošanas nozare nosaka bāzes cenu, kam pieskaitīta sakausējuma piemaksa. |
| --- | --- |

(195)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par to, vai pirkt attiecīgo produktu, kura izcelsme ir attiecīgās valstis, vai līdzīgo ražojumu, ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, ir atkarīgs no izejvielu, jo īpaši niķeļa, cenu dinamikas. Tas ir tāpēc, ka eksportētāji nosaka vienu atsevišķu cenu un Savienības ražošanas nozare nosaka bāzes cenu, kam pieskaitīta sakausējuma piemaksa.

| (196) | Tāpēc importētājiem būtu izdevīgāk pirkt no attiecīgajām valstīm, ja izejvielu cenas palielinās (jo Savienības ražošanas nozares cenas tiks pārskatītas, tās palielinot, bet eksportētāju cenas saglabāsies stabilas). Turpretī, ja izejvielu cenas samazinās, importētājiem būtu neizdevīgāk pirkt no attiecīgajām valstīm (jo Savienības ražošanas nozares cenas samazināsies, bet eksportētāju cenas saglabāsies stabilas). |
| --- | --- |

(196)

Tāpēc importētājiem būtu izdevīgāk pirkt no attiecīgajām valstīm, ja izejvielu cenas palielinās (jo Savienības ražošanas nozares cenas tiks pārskatītas, tās palielinot, bet eksportētāju cenas saglabāsies stabilas). Turpretī, ja izejvielu cenas samazinās, importētājiem būtu neizdevīgāk pirkt no attiecīgajām valstīm (jo Savienības ražošanas nozares cenas samazināsies, bet eksportētāju cenas saglabāsies stabilas).

| (197) | Lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika analizēta niķeļa cenas gaidāmo izmaiņu ietekme uz importētāju lēmumiem par pirkšanu (14). Šajā izmeklēšanā tika analizēts, vai importa dinamika atbilda faktiskās niķeļa cenas izmaiņām un iepriekš aprakstītajam modelim. Niķeļa cenas (15) samazinājās par 31 % no 16 453 EUR par tonnu 2010. gadā līdz 11 327 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar ieinteresēto personu apgalvojumu, kas aprakstīts 196. apsvērumā, šim niķeļa cenu samazinājumam būtu vajadzējis izraisīt attiecīgo valstu importa samazināšanos. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, neraugoties uz niķeļa cenu ievērojamo samazinājumu, eksports no attiecīgajām valstīm tajā pašā periodā palielinājās par 70 %, kā aprakstīts 104. apsvērumā. |
| --- | --- |

(197)

Lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika analizēta niķeļa cenas gaidāmo izmaiņu ietekme uz importētāju lēmumiem par pirkšanu (14). Šajā izmeklēšanā tika analizēts, vai importa dinamika atbilda faktiskās niķeļa cenas izmaiņām un iepriekš aprakstītajam modelim. Niķeļa cenas (15) samazinājās par 31 % no 16 453 EUR par tonnu 2010. gadā līdz 11 327 EUR par tonnu izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar ieinteresēto personu apgalvojumu, kas aprakstīts 196. apsvērumā, šim niķeļa cenu samazinājumam būtu vajadzējis izraisīt attiecīgo valstu importa samazināšanos. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, neraugoties uz niķeļa cenu ievērojamo samazinājumu, eksports no attiecīgajām valstīm tajā pašā periodā palielinājās par 70 %, kā aprakstīts 104. apsvērumā.

| (198) | Lai gan izejvielu cenu dinamikai, iespējams, ir bijusi ietekme uz importa apjomu attīstību, citi faktori, piemēram, ražotāju eksportētāju zemais cenu līmenis, ir nepārprotami kompensējuši šādu ietekmi. Tāpēc uzskata, ka niķeļa cenu dinamikai nav ilgstošas ietekmes uz attiecīgo valstu importa par dempinga cenām vispārējo palielināšanās tendencei attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(198)

Lai gan izejvielu cenu dinamikai, iespējams, ir bijusi ietekme uz importa apjomu attīstību, citi faktori, piemēram, ražotāju eksportētāju zemais cenu līmenis, ir nepārprotami kompensējuši šādu ietekmi. Tāpēc uzskata, ka niķeļa cenu dinamikai nav ilgstošas ietekmes uz attiecīgo valstu importa par dempinga cenām vispārējo palielināšanās tendencei attiecīgajā periodā.

5.5.   Patēriņa modeļa izmaiņas

| (199) | Lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika konstatēts, ka gan absolūtais niķeļa cenu līmenis, gan niķeļa cenu svārstīgums varētu mazināt nerūsējošā tērauda kā materiāla pievilcīgumu un palielināt pieprasījumu pēc niķeli nesaturoša nerūsējošā tērauda (16). |
| --- | --- |

(199)

Lēmumā par Outokumpu apvienošanos tika konstatēts, ka gan absolūtais niķeļa cenu līmenis, gan niķeļa cenu svārstīgums varētu mazināt nerūsējošā tērauda kā materiāla pievilcīgumu un palielināt pieprasījumu pēc niķeli nesaturoša nerūsējošā tērauda (16).

| (200) | Attiecībā uz nerūsējošā tērauda kā materiāla pievilcīgumu tika arī apgalvots, ka aizstāšanu ar nerūsējošo tēraudu/nerūsošā tērauda aizstāšanu ar citu materiālu varētu ietekmēt vairākas tendences, tostarp vajadzība izmantot vieglākus materiālus, piemēram, vieglajos automobiļos (negatīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu, pārorientēšanās no tērauda uz kompozītmateriāliem), īsāki ražojuma aprites cikli patēriņa precēs (negatīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu, tiek izmantoti lētāki materiāli), lielāka vajadzība pēc ūdens attīrīšanas un zaļās enerģijas ražošanas (pozitīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu; daudzos lietojumos grūti aizstāt) un iespējamo konkurējošo materiālu (dzelzsrūdas, alumīnija, vara) cenu dinamika (17). |
| --- | --- |

(200)

Attiecībā uz nerūsējošā tērauda kā materiāla pievilcīgumu tika arī apgalvots, ka aizstāšanu ar nerūsējošo tēraudu/nerūsošā tērauda aizstāšanu ar citu materiālu varētu ietekmēt vairākas tendences, tostarp vajadzība izmantot vieglākus materiālus, piemēram, vieglajos automobiļos (negatīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu, pārorientēšanās no tērauda uz kompozītmateriāliem), īsāki ražojuma aprites cikli patēriņa precēs (negatīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu, tiek izmantoti lētāki materiāli), lielāka vajadzība pēc ūdens attīrīšanas un zaļās enerģijas ražošanas (pozitīva ietekme uz nerūsējošo tēraudu; daudzos lietojumos grūti aizstāt) un iespējamo konkurējošo materiālu (dzelzsrūdas, alumīnija, vara) cenu dinamika (17).

| (201) | Šajā ziņā pašreizējā izmeklēšanā ir apstiprināti lēmumā par Outokumpu apvienošanos (18) izdarītie konstatējumi, ka pieprasījums pēc nerūsējošā tērauda kopumā un jo īpaši pēc SSCR ir diezgan neelastīgs. Patēriņa pieaugums notika lielākoties laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, kad cenas palielinājās. No 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad cenas samazinājās, patēriņš saglabājās stabils un palielinājās tikai par 1 %. Tāpēc aizstāšanai ar nerūsējošo tēraudu/nerūsējošā tērauda aizstāšanu ar citu materiālu, kā arī iepriekš minētajiem faktoriem tāpēc nebija izmērāmas ietekmes uz kopējo SSCR patēriņu. |
| --- | --- |

(201)

Šajā ziņā pašreizējā izmeklēšanā ir apstiprināti lēmumā par Outokumpu apvienošanos (18) izdarītie konstatējumi, ka pieprasījums pēc nerūsējošā tērauda kopumā un jo īpaši pēc SSCR ir diezgan neelastīgs. Patēriņa pieaugums notika lielākoties laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam, kad cenas palielinājās. No 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad cenas samazinājās, patēriņš saglabājās stabils un palielinājās tikai par 1 %. Tāpēc aizstāšanai ar nerūsējošo tēraudu/nerūsējošā tērauda aizstāšanu ar citu materiālu, kā arī iepriekš minētajiem faktoriem tāpēc nebija izmērāmas ietekmes uz kopējo SSCR patēriņu.

| (202) | Attiecībā uz pārorientēšanos no niķeli nesaturošām nerūsējošā tērauda markām, kas arī ir līdzīgais ražojums, detalizēta atlasīto Savienības ražotāju paziņoto pārdošanas darījumu analīze apstiprina lēmuma par Outokumpu apvienošanos konstatējumus. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz pārorientēšanos no niķeli nesaturošām nerūsējošā tērauda markām, kas arī ir līdzīgais ražojums, detalizēta atlasīto Savienības ražotāju paziņoto pārdošanas darījumu analīze apstiprina lēmuma par Outokumpu apvienošanos konstatējumus.

| (203) | Tomēr, kā aprakstīts 138. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas ir tieši saistītas ar tērauda marku un atbilstošajām izejvielu izmaksām. Tādējādi pārorientācijai no vienas tērauda markas uz citu ir neitrāla ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(203)

Tomēr, kā aprakstīts 138. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas ir tieši saistītas ar tērauda marku un atbilstošajām izejvielu izmaksām. Tādējādi pārorientācijai no vienas tērauda markas uz citu ir neitrāla ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem.

| (204) | Tāpēc šajā posmā tiek secināts, ka patēriņa modeļa izmaiņām nebija negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(204)

Tāpēc šajā posmā tiek secināts, ka patēriņa modeļa izmaiņām nebija negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares darbības rezultātiem.

5.6.   Secinājums par cēloņsakarību

| (205) | Imports par zemajām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret patēriņu Savienībā, laikā, kad lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma faktoru (ražošana, jaudas izmantojums, tirgus daļa, nodarbinātība, pārdošanas cenas, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem) pasliktinājās. Attiecīgo valstu importa dempinga cenas izmeklēšanas periodā bija par 9,6–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas cenas. |
| --- | --- |

(205)

Imports par zemajām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret patēriņu Savienībā, laikā, kad lielākā daļa Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma faktoru (ražošana, jaudas izmantojums, tirgus daļa, nodarbinātība, pārdošanas cenas, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem) pasliktinājās. Attiecīgo valstu importa dempinga cenas izmeklēšanas periodā bija par 9,6–11,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas cenas.

| (206) | Citi faktori, tādi kā enerģijas izmaksas, jauda un konkurences apstākļi Savienības tirgū, neveicināja kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei. Tādi faktori kā imports no citām trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares eksports, iespējams, ir veicinājuši kaitējumu, bet ļoti ierobežotā apjomā. |
| --- | --- |

(206)

Citi faktori, tādi kā enerģijas izmaksas, jauda un konkurences apstākļi Savienības tirgū, neveicināja kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei. Tādi faktori kā imports no citām trešām valstīm un Savienības ražošanas nozares eksports, iespējams, ir veicinājuši kaitējumu, bet ļoti ierobežotā apjomā.

| (207) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka pārējie faktori, kas izvērtēti individuāli, nav pārtraukuši cēloņsakarību. Kaitējums izpaužas galvenokārt kā Savienības ražošanas nozares nestabilais finanšu stāvoklis un ražošanas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības un tirgus daļas samazinājums. |
| --- | --- |

(207)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka pārējie faktori, kas izvērtēti individuāli, nav pārtraukuši cēloņsakarību. Kaitējums izpaužas galvenokārt kā Savienības ražošanas nozares nestabilais finanšu stāvoklis un ražošanas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības un tirgus daļas samazinājums.

| (208) | Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko radīja cits imports, eksports no Savienības ražošanas nozares, enerģijas izmaksas, jauda un konkurences apstākļi, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību no finanšu stāvokļa, ražošanas un tirgus daļas viedokļa vai nu bija ļoti ierobežota, vai tādas nebija vispār. |
| --- | --- |

(208)

Komisija ir izšķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ietekme, ko radīja cits imports, eksports no Savienības ražošanas nozares, enerģijas izmaksas, jauda un konkurences apstākļi, uz Savienības ražošanas nozares negatīvo attīstību no finanšu stāvokļa, ražošanas un tirgus daļas viedokļa vai nu bija ļoti ierobežota, vai tādas nebija vispār.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (209) | Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Savienības intereses noteica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(209)

Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Savienības intereses noteica, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (210) | Lielākā daļa Savienības ražošanas nozares atbalsta pasākumu noteikšanu. Lielākais Savienības ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, bet neiebilda pret sūdzību. Izmeklēšanā sadarbojās un sūdzību atbalstīja seši Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 55 % no pārdošanas apjoma un produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(210)

Lielākā daļa Savienības ražošanas nozares atbalsta pasākumu noteikšanu. Lielākais Savienības ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, bet neiebilda pret sūdzību. Izmeklēšanā sadarbojās un sūdzību atbalstīja seši Savienības ražotāji, kas nodrošināja aptuveni 55 % no pārdošanas apjoma un produkcijas Savienībā.

| (211) | Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Visi finanšu rādītāji (rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem) attiecīgajā periodā bija pārsvarā negatīvi. Citi rādītāji, piemēram, ražošana, jaudas izmantojums, nodarbinātība un tirgus daļa, attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Savienības ražošanas nozarei izdevās tikai saglabāt zemo pēckrīzes pārdošanas apjomu, un tā nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes. |
| --- | --- |

(211)

Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums. Visi finanšu rādītāji (rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem) attiecīgajā periodā bija pārsvarā negatīvi. Citi rādītāji, piemēram, ražošana, jaudas izmantojums, nodarbinātība un tirgus daļa, attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Savienības ražošanas nozarei izdevās tikai saglabāt zemo pēckrīzes pārdošanas apjomu, un tā nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.

| (212) | Ja nebūs pasākumu, importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm dēļ Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ražojums būs jāpārdod par cenām, kas rada zaudējumus. Šāda papildu zaudējumu uzkrāšanās vēl vairāk pasliktinās Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tādēļ pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(212)

Ja nebūs pasākumu, importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm dēļ Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ražojums būs jāpārdod par cenām, kas rada zaudējumus. Šāda papildu zaudējumu uzkrāšanās vēl vairāk pasliktinās Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tādēļ pasākumu noteikšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistīto importētāju un izplatītāju intereses

| (213) | Importētāji un izplatītāji (tostarp tērauda pakalpojumu centri) ļoti aktīvi sadarbojās šajā izmeklēšanā. Trīsdesmit viens importētājs un izplatītājs pieteicās un izteica iebildumus pret pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(213)

Importētāji un izplatītāji (tostarp tērauda pakalpojumu centri) ļoti aktīvi sadarbojās šajā izmeklēšanā. Trīsdesmit viens importētājs un izplatītājs pieteicās un izteica iebildumus pret pasākumu noteikšanu.

| (214) | Importētāji un izplatītāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana ierobežos to iespējamos piegādes avotus. Tie arī apgalvoja, ka pasākumu noteikšanas gadījumā tie vairs nevarēs izmantot ĶTR un Taivānu kā SSCR avotus. |
| --- | --- |

(214)

Importētāji un izplatītāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana ierobežos to iespējamos piegādes avotus. Tie arī apgalvoja, ka pasākumu noteikšanas gadījumā tie vairs nevarēs izmantot ĶTR un Taivānu kā SSCR avotus.

| (215) | Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka visi importētāji un izplatītāji pērk ražojumu no vairākiem avotiem, tostarp no Savienības ražošanas nozares, attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm. Tāpēc tie tikai līdz ierobežotam apjomam ir atkarīgi no attiecīgo valstu piegādēm. |
| --- | --- |

(215)

Tomēr izmeklēšanā ir konstatēts, ka visi importētāji un izplatītāji pērk ražojumu no vairākiem avotiem, tostarp no Savienības ražošanas nozares, attiecīgajām valstīm un citām trešām valstīm. Tāpēc tie tikai līdz ierobežotam apjomam ir atkarīgi no attiecīgo valstu piegādēm.

| (216) | Minētās personas arī turpmāk var pirkt SSCR no Savienības ražošanas nozares un no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana (piemēram, no Indijas, Dienvidāfrikas, Dienvidkorejas vai ASV) un kuru kopējā tirgus daļa ir 11 %. Tāpēc gan Savienības ražošanas nozare, gan imports no citām trešām valstīm ir ticamas Ķīnas un Taivānas importa alternatīvas. |
| --- | --- |

(216)

Minētās personas arī turpmāk var pirkt SSCR no Savienības ražošanas nozares un no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana (piemēram, no Indijas, Dienvidāfrikas, Dienvidkorejas vai ASV) un kuru kopējā tirgus daļa ir 11 %. Tāpēc gan Savienības ražošanas nozare, gan imports no citām trešām valstīm ir ticamas Ķīnas un Taivānas importa alternatīvas.

| (217) | Tādējādi šajā procesa posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai var būt tikai neliela negatīva ietekme uz nesaistīto importētāju un izplatītāju stāvokli. |
| --- | --- |

(217)

Tādējādi šajā procesa posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai var būt tikai neliela negatīva ietekme uz nesaistīto importētāju un izplatītāju stāvokli.

6.3.   Lietotāju intereses

| (218) | Vairākas ieinteresētās personas, tostarp ražotāji eksportētāji un izplatītāji, pauda bažas par pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz lietotājiem. Paši lietotāji šādas bažas neizteica. Lietotāju iesaistīšanās līmenis šajā konkrētajā gadījumā patiešām bija ļoti zems. Viedokli izteica seši lietotāji (tostarp viena četru uzņēmumu grupa), no kuriem tikai viens iebilda pret pasākumu noteikšanu. Citi lietotāji un to apvienības nedz iesaistījās, nedz skaidri atturējās no nostājas paušanas. |
| --- | --- |

(218)

Vairākas ieinteresētās personas, tostarp ražotāji eksportētāji un izplatītāji, pauda bažas par pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz lietotājiem. Paši lietotāji šādas bažas neizteica. Lietotāju iesaistīšanās līmenis šajā konkrētajā gadījumā patiešām bija ļoti zems. Viedokli izteica seši lietotāji (tostarp viena četru uzņēmumu grupa), no kuriem tikai viens iebilda pret pasākumu noteikšanu. Citi lietotāji un to apvienības nedz iesaistījās, nedz skaidri atturējās no nostājas paušanas.

| (219) | Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā lietotāju interesēm. |
| --- | --- |

(219)

Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā lietotāju interesēm.

6.4.   Bažas attiecībā uz konkurenci

| (220) | Lēmumā par Outokumpu apvienošanos Komisija konstatēja, ka ierosinātās Outokumpu un Inoxum apvienošanās gadījumā nekoordinētas ietekmes dēļ varētu tikt būtiski traucēta efektīva konkurence, radot SSCR dominējošu stāvokli Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) tirgū (19). Lai novērstu šādu šķērsli, Komisija atzina, ka ar atsavināšanas paketi, kurā iekļauts AST, pietiek, lai novērstu bažas par konkurenci (20). Tik tiešām ar Komisijas pieņemto novēršanas pasākumu tika saglabāts Savienības ražotāju, vidējo uzņēmumu, skaits, proti, četri. |
| --- | --- |

(220)

Lēmumā par Outokumpu apvienošanos Komisija konstatēja, ka ierosinātās Outokumpu un Inoxum apvienošanās gadījumā nekoordinētas ietekmes dēļ varētu tikt būtiski traucēta efektīva konkurence, radot SSCR dominējošu stāvokli Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) tirgū (19). Lai novērstu šādu šķērsli, Komisija atzina, ka ar atsavināšanas paketi, kurā iekļauts AST, pietiek, lai novērstu bažas par konkurenci (20). Tik tiešām ar Komisijas pieņemto novēršanas pasākumu tika saglabāts Savienības ražotāju, vidējo uzņēmumu, skaits, proti, četri.

| (221) | Šis novēršanas pasākums jau ir īstenots un tagad pilnībā darbojas. Turklāt antidempinga pasākumu noteikšana nemazina Savienības ražotāju, vidējo uzņēmumu, skaitu. Tāpēc šajā posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšana nemazina un nenovērš to saistību ietekmi, kuras Komisija atzinusi lēmumā par Outokumpu apvienošanos. |
| --- | --- |

(221)

Šis novēršanas pasākums jau ir īstenots un tagad pilnībā darbojas. Turklāt antidempinga pasākumu noteikšana nemazina Savienības ražotāju, vidējo uzņēmumu, skaitu. Tāpēc šajā posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšana nemazina un nenovērš to saistību ietekmi, kuras Komisija atzinusi lēmumā par Outokumpu apvienošanos.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (222) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgā ĶTR un Taivānas izcelsmes ražojuma importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(222)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana attiecīgā ĶTR un Taivānas izcelsmes ražojuma importam nav Savienības interesēs.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (223) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (224) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(224)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (225) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(225)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (226) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, proti, no 2010. gada līdz 2013. gadam. Iepriekšējos gados, proti, 2008. un 2009., pasaules ekonomikas krīzes laikā bija jūtamā dramatiskā pieprasījuma samazinājuma ietekme, un šajā laikā gūto peļņu tāpēc nevar uzskatīt par gūtu parastos konkurences apstākļos. Kaut arī iepriekšējā izmeklēšanā, kā jau aprakstīts 134. apsvērumā, 2007. gadā ir provizoriski konstatēts dempings, nav iespējams konstatēt reālu saikni starp šo importu un Savienības ražošanas nozares situāciju. Tādēļ tika noteikta mērķa peļņa 8,1 % apmērā, kas bija peļņa, kuru Savienības ražošanas nozare guva 2007. gadā. Tas bija pēdējais reprezentatīvais gads, kam bija raksturīgi parasti konkurences apstākļi, pirms 2008. un 2009. gada dramatiski samazinājās pieprasījums. 2013. gadā tirgus tiešām saruka gandrīz līdz 2007. gada patēriņa līmenim. |
| --- | --- |

(226)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, proti, no 2010. gada līdz 2013. gadam. Iepriekšējos gados, proti, 2008. un 2009., pasaules ekonomikas krīzes laikā bija jūtamā dramatiskā pieprasījuma samazinājuma ietekme, un šajā laikā gūto peļņu tāpēc nevar uzskatīt par gūtu parastos konkurences apstākļos. Kaut arī iepriekšējā izmeklēšanā, kā jau aprakstīts 134. apsvērumā, 2007. gadā ir provizoriski konstatēts dempings, nav iespējams konstatēt reālu saikni starp šo importu un Savienības ražošanas nozares situāciju. Tādēļ tika noteikta mērķa peļņa 8,1 % apmērā, kas bija peļņa, kuru Savienības ražošanas nozare guva 2007. gadā. Tas bija pēdējais reprezentatīvais gads, kam bija raksturīgi parasti konkurences apstākļi, pirms 2008. un 2009. gada dramatiski samazinājās pieprasījums. 2013. gadā tirgus tiešām saruka gandrīz līdz 2007. gada patēriņa līmenim.

| (227) | Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no Savienības pārdošanas cenām atskaitot faktiskos zaudējumus, kas radušies izmeklēšanas periodā, un pieskaitot minēto 8,1 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(227)

Pamatojoties uz to, Komisija aprēķināja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu neradošu līdzīgā ražojuma cenu, no Savienības pārdošanas cenām atskaitot faktiskos zaudējumus, kas radušies izmeklēšanas periodā, un pieskaitot minēto 8,1 % peļņas normu.

| (228) | Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(228)

Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

| (229) | Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 57., 60., 85. un 88. apsvērumu). |
| --- | --- |

(229)

Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 57., 60., 85. un 88. apsvērumu).

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (230) | Attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas izklāstīts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma likmju summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(230)

Attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas izklāstīts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma likmju summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (231) | Kā minēts 4. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1331/2014 attiecīgā ĶTR un Taivānas izcelsmes ražojuma importam piemēroja reģistrāciju, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (21) (“antisubsidēšanas pamatregula”). |
| --- | --- |

(231)

Kā minēts 4. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1331/2014 attiecīgā ĶTR un Taivānas izcelsmes ražojuma importam piemēroja reģistrāciju, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (21) (“antisubsidēšanas pamatregula”).

| (232) | Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(232)

Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc.

| (233) | Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu (sk. 3. apsvērumu) ĶTR importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina. |
| --- | --- |

(233)

Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu (sk. 3. apsvērumu) ĶTR importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina.

| (234) | Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(234)

Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

| (235) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība
  (%) | Kaitējuma starpība
  (%) | Pagaidu antidempinga maksājums
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 30,0 | 24,5 | 24,5 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Taivāna | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 | 23,9 | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Yieh United Steel Corporation | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,0 | 23,9 | 12,0 |

(235)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

(%)

Kaitējuma starpība

(%)

Pagaidu antidempinga maksājums

(%)

ĶTR

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd

34,9

25,2

25,2

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

29,2

24,3

24,3

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

24,3

24,3

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

30,0

24,5

24,5

Visi pārējie uzņēmumi

34,9

25,2

25,2

Taivāna

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

23,9

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

10,9

22,9

10,9

Yieh United Steel Corporation

10,9

22,9

10,9

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

10,9

22,9

10,9

Visi pārējie uzņēmumi

12,0

23,9

12,0

| (236) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūrām, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(236)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūrām, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (237) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot, lai tiek piemērotas minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (22). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(237)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot, lai tiek piemērotas minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas vēlāk maina nosaukumu. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (22). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (238) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājuma likme, kas noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(238)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājuma likme, kas noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

| (239) | No 2015. gada 26. marta aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām. Tāpēc attiecīgi nepieciešams grozīt Regulas (ES) Nr. 1331/2014 1. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(239)

No 2015. gada 26. marta aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām. Tāpēc attiecīgi nepieciešams grozīt Regulas (ES) Nr. 1331/2014 1. panta 1. punktu.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (240) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(240)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (241) | Secinājumi par pagaidu maksājuma noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(241)

Secinājumi par pagaidu maksājuma noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda velmējumu, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādātu, patlaban klasificētu ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums
  (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai | 25,2 | C022 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo | 25,2 | C023 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City | 24,3 | C024 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City | 24,3 | C025 |
| I pielikuma uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās | 24,5 | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 25,2 | C999 |
| Taivāna | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City | 12,0 | C030 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City | 10,9 | C031 |
| Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City | 10,9 | C032 |
| II pielikuma uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās | 10,9 | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,0 | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

(%)

Taric papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai

25,2

C022

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo

25,2

C023

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City

24,3

C024

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City

24,3

C025

I pielikuma uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās

24,5

Visi pārējie uzņēmumi

25,2

C999

Taivāna

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City

12,0

C030

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City

10,9

C031

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City

10,9

C032

II pielikuma uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās

10,9

Visi pārējie uzņēmumi

12,0

C999

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tiek iemaksāta drošības nauda pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un |
| --- | --- |

b)

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un

| c) | lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā minētās ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1331/2014 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 24. panta 5. punktu attiecīgi rīkoties, lai reģistrētu Savienībā importētos Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plakanus nerūsējošā tērauda velmējumus, pēc aukstās velmēšanas (aukstās presēšanas) tālāk neapstrādātus, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89.”

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 196, 26.6.2014., 9. lpp.

2

(3)  OV C 267, 14.8.2014., 17. lpp.

3

(4)  OV L 359, 16.12.2014., 90. lpp.

4

(5)  COMP/M.6471.

5

(6)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksti velmētu ražojumu importu (OV C 29, 1.2.2008., 13. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2009. gada 16. aprīļa Lēmums 2009/327/EK, ar ko izbeidz antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksti velmētu ražojumu importu (OV L 98, 17.4.2009., 39. lpp.).

7

(8)  Savstarpēji cieši saistītā 304. un 304.L kategorija ietver visizplatītākos ražojumus, kuru īpatsvars ir vairāk nekā 50 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma.

8

(9)  Outokumpu gada pārskats par 2013. gadu, 11. lpp. (diagramma).

9

Outokumpu

(10)  Komisijas 2012. gada 7. novembra Lēmums, kas adresēts Outokumpu OYJ un ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (lieta COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM).

10

Outokumpu OYJ

Outokumpu

INOXUM

(11)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 587. punkts.

11

Outokumpu

(12)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 546. punkts.

12

Outokumpu

(13)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 550. punkts.

13

Outokumpu

(14)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 567. punkts.

14

Outokumpu

(15)  Niķelis, kušanas temperatūra, LME tūlītējā cena, CIF līdz Eiropas ostām, euro par metrisko tonnu. Avots: Pasaules Banka

15

LME

CIF

(16)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 96. punkts.

16

Outokumpu

(17)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 97. punkts.

17

Outokumpu

(18)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 98. punkts.

18

Outokumpu

(19)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 883. punkts.

19

Outokumpu

(20)  Lēmums par Outokumpu apvienošanos, 1296. punkts.

20

Outokumpu

(21)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

21

(22)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

22

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

I PIELIKUMS

Neatlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Valsts | Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo | C027 |
| Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City | C029 |

Valsts

Nosaukums

Taric papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo

C027

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City

C029

---

II PIELIKUMS

Neatlasītie Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Valsts | Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Taivāna | Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan City | C033 |
| Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City | C034 |

Valsts

Nosaukums

Taric papildu kods

Taivāna

Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan City

C033

Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City

C034

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/502

(2015. gada 24. marts)

par atļauju lietot preparātu Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 par barības piedevu piena govīm (atļaujas turētājs Micro Bio-System Ltd)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Saccharomyces cerevisiae NCYC R404. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Saccharomyces cerevisiae NCYC R404. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju lietot preparātu Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 par barības piedevu piena govīm, un to paredzēts klasificēt barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju lietot preparātu Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 par barības piedevu piena govīm, un to paredzēts klasificēt barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 11. septembra atzinumā (2) secināja, ka piedāvātajos lietošanas apstākļos preparātam Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tā arī secināja, ka piedeva var uzlabot piena govju piena ražošanas produktivitāti. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 11. septembra atzinumā (2) secināja, ka piedāvātajos lietošanas apstākļos preparātam Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tā arī secināja, ka piedeva var uzlabot piena govju piena ražošanas produktivitāti. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Preparāta Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Preparāta Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas ietilpst piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  EFSA Journal (2014); 12(9):3830.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori. |
| 4b1871 | Micron Bio-Systems Ltd | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 | Piedevas sastāvs


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 preparāts, kas satur vismaz:
  1 × 1010 KVV/g piedevas cietā veidā.

  Aktīvās vielas raksturojums


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404.

  Analīzes metode
   (1)

  Identifikācija: Polimerāzes ķēdes reakcija (PCR)






  — | Skaitīšanas metode: Uzlietās plates kultivēšanas metode, kurā izmanto rauga ekstrakta dekstrozes hloramfenikola (CGYE) agar – EN 15789 |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori.

4b1871

Micron Bio-Systems Ltd

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Piedevas sastāvs

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 preparāts, kas satur vismaz:

1 × 1010 KVV/g piedevas cietā veidā.

Aktīvās vielas raksturojums

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404.

Analīzes metode
   (1)

Identifikācija: Polimerāzes ķēdes reakcija (PCR)

—

Skaitīšanas metode: Uzlietās plates kultivēšanas metode, kurā izmanto rauga ekstrakta dekstrozes hloramfenikola (CGYE) agar – EN 15789

Piena govis

—

4,4 × 108

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Piedevas ieteicamā deva: 1 × 1010 KVV/vienam dzīvniekam/dienā. |
| --- | --- |

2.

Piedevas ieteicamā deva: 1 × 1010 KVV/vienam dzīvniekam/dienā.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu un ādas aizsarglīdzekļi. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu un ādas aizsarglīdzekļi.

2025. gada 14. aprīlis

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama Eiropas Savienības references laboratorijas barības piedevu jomā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 79/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 79/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/503

(2015. gada 24. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 24. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 91,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 176,1 |
| TR | 162,7 |
| ZZ | 181,6 |
| 0709 93 10 | MA | 113,3 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 71,5 |
| MA | 53,7 |
| TN | 54,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | TR | 46,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 92,5 |
| CL | 78,4 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 218,4 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 105,4 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 133,1 |
| ZZ | 120,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

91,6

TR

115,6

ZZ

103,6

0707 00 05

JO

206,0

MA

176,1

TR

162,7

ZZ

181,6

0709 93 10

MA

113,3

TR

162,2

ZZ

137,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

71,5

MA

53,7

TN

54,3

TR

70,2

ZZ

58,9

0805 50 10

TR

46,6

ZZ

46,6

0808 10 80

AR

94,0

BR

92,5

CL

78,4

CN

105,5

MK

25,2

US

218,4

ZA

123,7

ZZ

105,4

0808 30 90

AR

108,8

CL

139,2

CN

102,1

ZA

133,1

ZZ

120,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---