# Eiropas Savienības C 72/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 72 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 28. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 72

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 28. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 072/01 | Komisijas atzinums (2015. gada 26. februāris) attiecībā uz to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies Eiropas Atomskaldīšanas centra iekārtā (lineārajā paātrinātājā), kas atrodas Lundā Zviedrijā | 1 |
| 2015/C 072/02 | Komisijas atzinums (2015. gada 26. februāris) par Eiropas Centrālās bankas grozītās regulas projektu par vērtspapīru turējumu statistiku | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2015/C 072/01

Komisijas atzinums (2015. gada 26. februāris) attiecībā uz to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies Eiropas Atomskaldīšanas centra iekārtā (lineārajā paātrinātājā), kas atrodas Lundā Zviedrijā

1

2015/C 072/02

Komisijas atzinums (2015. gada 26. februāris) par Eiropas Centrālās bankas grozītās regulas projektu par vērtspapīru turējumu statistiku

3

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 072/03 | Lietas ierosināšana (Lieta M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business) (
  1
  ) | 5 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 072/03

Lietas ierosināšana (Lieta M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business) (
  1
  )

Cargill / ADM Chocolate Business

1

5

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 072/04 | Euro maiņas kurss | 6 |
| 2015/C 072/05 | Atzinums, ko sniegusi Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja savā 2014. gada 17. oktobra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu lietā AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (CHF LIBOR) – Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande | 7 |
| 2015/C 072/06 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (CHF LIBOR) (AT.39924) | 8 |
| 2015/C 072/07 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2014. gada 21. oktobris) (Lieta AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti) (CHF LIBOR) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7605) | 9 |
| 2015/C 072/08 | Atzinums, ko sniegusi Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja savā 2014. gada 17. oktobra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu lietā AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību) – Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande | 12 |
| 2015/C 072/09 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību) (AT.39924) | 13 |
| 2015/C 072/10 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2014. gada 21. oktobris) (Lieta AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti) (pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7602) | 14 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2015/C 072/11 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums | 17 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 072/04

Euro maiņas kurss

6

2015/C 072/05

Atzinums, ko sniegusi Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja savā 2014. gada 17. oktobra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu lietā AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (CHF LIBOR) – Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande

LIBOR

7

2015/C 072/06

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (CHF LIBOR) (AT.39924)

LIBOR

8

2015/C 072/07

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2014. gada 21. oktobris) (Lieta AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti) (CHF LIBOR) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7605)

LIBOR

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7605)

9

2015/C 072/08

Atzinums, ko sniegusi Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja savā 2014. gada 17. oktobra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu lietā AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību) – Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande

12

2015/C 072/09

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti (pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību) (AT.39924)

13

2015/C 072/10

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2014. gada 21. oktobris) (Lieta AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti) (pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību) (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7602)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7602)

14

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2015/C 072/11

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums

17

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 072/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7302 – Styrolution/Braskem/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 25 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 072/13 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 26 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2015/C 072/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7302 – Styrolution/Braskem/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Styrolution/Braskem/JV

1

25

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2015/C 072/13

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

26

---

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2015/C 072/14 | Labojums Aicinājumā iesniegt priekšlikumus – Pamatnostādnes – EACEA 03/2015 – ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva: tehniskā palīdzība nosūtītājām organizācijām un – uzņemošo organizāciju humānās palīdzības spēju attīstīšana ( OV C 17, 20.1.2015. ) | 31 |

Labojums

2015/C 072/14

Labojums Aicinājumā iesniegt priekšlikumus – Pamatnostādnes – EACEA 03/2015 – ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva: tehniskā palīdzība nosūtītājām organizācijām un – uzņemošo organizāciju humānās palīdzības spēju attīstīšana ( OV C 17, 20.1.2015. )

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2015. gada 26. februāris)

attiecībā uz to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies Eiropas Atomskaldīšanas centra iekārtā (lineārajā paātrinātājā), kas atrodas Lundā Zviedrijā

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(2015/C 72/01)

Turpmāk sniegtais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

Eiropas Komisija 2013. gada 25. septembrī saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu saņēma no Zviedrijas valdības vispārīgus datus attiecībā uz to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies Eiropas Atomskaldīšanas centra iekārtā (lineārajā paātrinātājā).

Pamatojoties uz šiem datiem un Komisijas 2013. gada 18. oktobrī un 2014. gada 22. septembrī pieprasīto papildu informāciju, ko Zviedrijas iestādes sniedza 2014. gada 2. septembrī un 2014. gada 22. oktobrī, un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu.

| 1. | Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā ar Dāniju, ir aptuveni 30 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā ar Dāniju, ir aptuveni 30 km.

| 2. | Parastas ekspluatācijas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo izmešu izplūdei nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai. |
| --- | --- |

2.

Parastas ekspluatācijas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo izmešu izplūdei nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai.

| 3. | Sekundāros cietos radioaktīvos atkritumus novietos pagaidu glabāšanai uz vietas objektā līdz to pārvietošanai uz licencētām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā. |
| --- | --- |

3.

Sekundāros cietos radioaktīvos atkritumus novietos pagaidu glabāšanai uz vietas objektā līdz to pārvietošanai uz licencētām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.

| 4. | Ja notiktu neparedzēta radioaktīvo izmešu noplūde pēc tāda veida un apmēra negadījumiem, kādi aplūkoti vispārīgajos datos, jonizējošā starojuma devas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību. |
| --- | --- |

4.

Ja notiktu neparedzēta radioaktīvo izmešu noplūde pēc tāda veida un apmēra negadījumiem, kādi aplūkoti vispārīgajos datos, jonizējošā starojuma devas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību.

Līdz ar to Komisija atzīst, ka, īstenojot to jebkāda veida radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies Eiropas Atomskaldīšanas centra iekārtā, kas atrodas Lundā Zviedrijā, ne parastas ekspluatācijas apstākļos, ne pēc tāda veida un apmēra negadījumiem, kādi aplūkoti vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī nerastos ūdens, zemes vai gaisa telpas radioaktīvais piesārņojums, kas varētu būtiski ietekmēt iedzīvotāju veselību.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vides aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu un Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī uz Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/3

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2015. gada 26. februāris)

par Eiropas Centrālās bankas grozītās regulas projektu par vērtspapīru turējumu statistiku

(2015/C 72/02)

Ievads

Komisija 2015. gada 15. janvārī saņēma Eiropas Centrālās bankas (ECB) pieprasījumu sniegt atzinumu par grozītās regulas projektu par vērtspapīru turējumu statistiku.

Komisija atbalsta šo pieprasījumu un atzīst, ka ECB tādējādi rīkojas saskaņā ar pienākumu apspriesties ar Komisiju par tādu ECB regulu projektiem, kas saistītas ar Komisijas statistikas prasībām, kā noteikts 5. panta 2. punktā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulā (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), lai nodrošinātu saskaņotību, kas vajadzīga, lai sagatavotu statistiku, kura atbilst attiecīgajām ECB un Komisijas informācijas prasībām. Laba ECB un Komisijas sadarbība ir izdevīga gan abām iestādēm, gan lietotājiem un respondentiem, jo tā veicina efektīvāku Eiropas statistikas sagatavošanu.

Komisija atzīst, cik svarīgi finanšu iestāžu prudenciālajā uzraudzībā ir pienācīgi dati un statistika, lai uzraudzītu vērtspapīru turējumu apmēru un pārvietojumus gan iekšzemē, gan pāri robežām, kā arī instrumentu veidus. Turklāt Komisija piekrīt novērtējumam regulas projekta 3. apsvērumā par to, ka finanšu krīzes laikā nevarēja pareizi novērtēt riska izplatīšanās dinamiku, jo cita starpā trūka detalizētu datu par divpusējiem riska darījumiem un kaitīgās ietekmes izplatīšanās kanāliem.

Tādēļ Komisija pilnībā atbalsta datubāzes izveidi, kurā vērtspapīri tiktu uzskaitīti atsevišķi, ietverot t. s. informāciju “kas kam”, jo tā ir svarīga finanšu iestāžu un tirgu uzraudzībā. Turklāt šādus datus, kas nodrošina ļoti augstu precizitāti, var izmantot arī daudzām citām statistikas vajadzībām, ņemot vērā arī to, ka tie ir iestrādāti citās statistikas datu kopās un saistīti ar tām un to kopīgajām definīcijām. Šajā sakarā Komisija ar gandarījumu konstatē, ka grozītās ECB regulas projektā par vērtspapīru turējumu statistiku pienācīgi ņemta vērā jaunā Eiropas kontu sistēma (“EKS 2010”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (2).

Piezīmes par tiesību akta priekšlikumu un ierosinātie grozījumi tajā

Grozītās ECB regulas projekta par vērtspapīru turējumu statistiku galvenais mērķis ir ieviest apdrošināšanas sabiedrību tiešu pārskatu sniegšanu. Komisija atzinīgi vērtē datu lielāku aptvērumu, kas rezultātā paredzams, jo apdrošināšanas sabiedrības ir nozīmīgi vērtspapīru turētāji.

Komisija apzinās nepieciešamību, ja iespējams, ierobežot statistikas vajadzībām nepieciešamo pārskatu sniegšanas slogu, kas gulstas uz institucionālajām vienībām. Šajā ierosinātajā tiesību aktā ECB ir ņēmusi vērā to, ka datus no apdrošināšanas sabiedrībām vāks saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (3).

Iegūtā detalizētā informācija par situāciju finanšu sektorā būs būtiska arī finanšu noteikumu sagatavošanā dažādos posmos, piemēram, saistībā ar ietekmes novērtējumiem, kas pievienoti Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem, kā arī saistībā ar regulas projektā minēto spēkā esošo tiesību aktu ex post pārbaudēm. Šajā sakarā, kad pārskatītie pārskatu sniegšanas pienākumi būs stājušies spēkā, Komisija patur iespēju veikt novērtējumu par to, vai saistībā arī ar šiem svarīgajiem izmantošanas veidiem statistika ir atbilstoša pašreizējo un turpmāko finanšu noteikumu izstrādē un pārskatīšanā.

Vispārēja piezīme – citāti preambulas sākumā (“ņemot vērā”) būtu jāsaskaņo ar iestāžu līmenī saskaņoto praksi, un tādējādi tiem būtu jāaprobežojas ar juridisko pamatu (t. i., noteikumu(-iem), pamatojoties uz kuru(-iem) iestādei faktiski ir tiesības pieņemt paredzēto tiesību aktu) un vajadzības gadījumā – ar atsaucēm uz priekšlikumu, procedūru un atzinumiem. Kas attiecas uz juridisko pamatu, pēc vispārīgas atsauces uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību tādējādi būtu jāatsaucas tikai uz Regulas (EK) Nr. 2533/98 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu. ECBS un ECB Statūtu 5. pantu, Regulu (ES) Nr. 549/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (5) vai nosauktās ECB regulas nevar uzskatīt par ECB grozītās regulas projekta juridisko pamatu. Ja atsauci uz šiem citiem noteikumiem un instrumentiem uzskata par lietderīgu, lai pienācīgi izprastu ECB grozītās regulas projekta reglamentējošo daļu, tos var minēt apsvērumos.

Secinājums

Komisija atbalsta ECB grozītās regulas projektu, jo tas nodrošinātu pilnīgākas datu kopas par vērtspapīru turējumiem; tas ir ļoti svarīgi ieinteresētajām personām, pie kurām pieder arī Komisija.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Marianne THYSSEN

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

2

(3)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

4

(5)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

5

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/5

---

Lietas ierosināšana

(Lieta M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 72/03)

Komisija 2015. gada 23. februārī nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas par atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301) vai pa pastu ar atsauces numuru M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/6

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 27. februāris

(2015/C 72/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1240 |
| JPY | Japānas jena | 134,05 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4660 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,72780 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3693 |
| CHF | Šveices franks | 1,0636 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,5740 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,438 |
| HUF | Ungārijas forints | 303,03 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1524 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4413 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8300 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4358 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3995 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7167 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,4849 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5289 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 236,16 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,0684 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,0485 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6885 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 555,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0576 |
| PHP | Filipīnu peso | 49,486 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,2000 |
| THB | Taizemes bāts | 36,336 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,2579 |
| MXN | Meksikas peso | 16,8723 |
| INR | Indijas rūpija | 69,4822 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1240

JPY

Japānas jena

134,05

DKK

Dānijas krona

7,4660

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,72780

SEK

Zviedrijas krona

9,3693

CHF

Šveices franks

1,0636

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,5740

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,438

HUF

Ungārijas forints

303,03

PLN

Polijas zlots

4,1524

RON

Rumānijas leja

4,4413

TRY

Turcijas lira

2,8300

AUD

Austrālijas dolārs

1,4358

CAD

Kanādas dolārs

1,3995

HKD

Hongkongas dolārs

8,7167

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,4849

SGD

Singapūras dolārs

1,5289

KRW

Dienvidkorejas vona

1 236,16

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,0684

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,0485

HRK

Horvātijas kuna

7,6885

IDR

Indonēzijas rūpija

14 555,96

MYR

Malaizijas ringits

4,0576

PHP

Filipīnu peso

49,486

RUB

Krievijas rublis

69,2000

THB

Taizemes bāts

36,336

BRL

Brazīlijas reāls

3,2579

MXN

Meksikas peso

16,8723

INR

Indijas rūpija

69,4822

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/7

---

Atzinums, ko sniegusi Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja savā 2014. gada 17. oktobra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu lietā AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti

(CHF LIBOR)

Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande

(2015/C 72/05)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos minētā pret konkurenci vērstā rīcība ir uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu vienošanos un/vai saskaņotām darbībām LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos minētā pret konkurenci vērstā rīcība ir uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu vienošanos un/vai saskaņotām darbībām LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos minēto vienošanos un/vai saskaņoto darbību tvērumu sniegto pakalpojumu ziņā un par to ģeogrāfisko mērogu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos minēto vienošanos un/vai saskaņoto darbību tvērumu sniegto pakalpojumu ziņā un par to ģeogrāfisko mērogu.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas abi lēmuma projekti, ir piedalījusies šajā pārkāpumā/pārkāpumos, kas izklāstīti abos lēmuma projektos. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas abi lēmuma projekti, ir piedalījusies šajā pārkāpumā/pārkāpumos, kas izklāstīti abos lēmuma projektos.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos aprakstīto pārkāpumu gadījumā vienošanās un/vai saskaņoto darbību priekšmets bija konkurences ierobežošana LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos aprakstīto pārkāpumu gadījumā vienošanās un/vai saskaņoto darbību priekšmets bija konkurences ierobežošana LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos izklāstītās vienošanās un/vai saskaņotās darbības varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos izklāstītās vienošanās un/vai saskaņotās darbības varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp ES dalībvalstīm.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos izklāstīto pārkāpumu ilgumu. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos izklāstīto pārkāpumu ilgumu.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abu lēmuma projektu adresātiem. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abu lēmuma projektu adresātiem.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu adresātiem ir jāuzliek naudas sodi. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu adresātiem ir jāuzliek naudas sodi.

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu gadījumā ir jāpiemēro 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu gadījumā ir jāpiemēro 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz naudas sodu pamatsummām, kas noteiktas abos lēmuma projektos. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz naudas sodu pamatsummām, kas noteiktas abos lēmuma projektos.

| 11. | Padomdevēja komiteja piekrīt konstatētajam pārkāpuma ilgumam abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu aprēķināšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

11.

Padomdevēja komiteja piekrīt konstatētajam pārkāpuma ilgumam abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu aprēķināšanas vajadzībām.

| 12. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2006. gada Paziņojumu par iecietības programmu. |
| --- | --- |

12.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2006. gada Paziņojumu par iecietības programmu.

| 13. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2008. gada Paziņojumu par izlīgumu. |
| --- | --- |

13.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2008. gada Paziņojumu par izlīgumu.

| 14. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu galīgo apmēru. |
| --- | --- |

14.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu galīgo apmēru.

| 15. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

15.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/8

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti

(CHF LIBOR)

(AT.39924)

(2015/C 72/06)

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2013. gada 24. jūlijā uzsāka procedūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 11. panta 6. punktu pret The Royal Bank of Scotland Group plc, The Royal Bank of Scotland plc (turpmāk “RBS”), JPMorgan Chase & Co un JPMorgan Chase Bank National Association (turpmāk “JPMorgan”) (kopā “pārkāpuma dalībnieki”).

Pēc izlīguma apspriešanas un izlīguma iesniegumu iesniegšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 773/2004 (3) 10.a panta 2. punktu Komisija 2014. gada 23. septembrī pieņēma iebildumu paziņojumu, kurā norādīts, ka RBS un JPMorgan laikposmā no 2008. gada 6. marta līdz 2009. gada 13. jūlijam piedalījās Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta un EEZ līguma 53. panta pārkāpumā.

Pārkāpums attiecas uz Šveices franka procentu likmju atvasināto instrumentu (CHIRD) tirgu. Kā teikts iebildumu paziņojumā, pārkāpuma dalībnieki iesaistījās pret konkurenci vērstās darbībās, kas izpaudās kā savstarpēji saistītu notikumu virkne, kuru kopējais nolūks bija konkurences ierobežošana un/vai izkropļošana CHIRD darījumu jomā. Šajā nolūkā pārkāpuma dalībnieki apsprieda CHF LIBOR piedāvātās likmes, uzskatot, ka tādējādi vismaz vienam šajā saziņā iesaistītajam darbiniekam, kas veic finanšu instrumentu tirdzniecību, varētu tikt uzlabota CHIRD tirdzniecības pozīcija. Papildus šādai apspriešanai laiku pa laikam notika apmaiņa ar informāciju par pašreizējo un turpmākām tirdzniecības pozīcijām un plānotām cenām.

Katra pārkāpuma dalībnieka atbildē uz iebildumu paziņojumu ir apliecināts, ka tam adresētajā iebildumu paziņojumā ir atspoguļots tā iesniegto izlīguma iesniegumu saturs.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu esmu pārbaudījis, vai pārkāpuma dalībniekiem adresētajā lēmuma projektā ir aplūkoti vienīgi tie iebildumi, par kuriem pārkāpuma dalībniekiem ir tikusi dota iespēja paust savu viedokli, un mans slēdziens ir apstiprinošs.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto un to, ka pārkāpuma dalībnieki nav vērsušies pie manis ar lūgumu vai sūdzību (4), uzskatu, ka šajā lietā pārkāpuma dalībniekiem ir tikusi nodrošināta iespēja iedarbīgi īstenot savas procesuālās tiesības.

Briselē, 2014. gada 17. oktobrī

Wouter WILS

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.).

1

(2)  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 15. panta 2. punktu karteļu lietās iesaistītās personas, kas uzsāk izlīguma sarunas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 773/2004 10.a pantu, var vērsties pie uzklausīšanas amatpersonas jebkurā izlīguma procedūras stadijā, lai tiktu nodrošināta to procesuālo tiesību iedarbīga īstenošana. Sk. arī 18. punktu Komisijas Paziņojumā 2008/C 167/01 par izlīguma procedūras kārtību karteļu lietās, lai pieņemtu lēmumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 7. un 23. pantu (OV C 167, 2.7.2008., 1. lpp.).

4

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/9

---

Komisijas Lēmuma kopsavilkums

(2014. gada 21. oktobris)

(Lieta AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti)

(CHF LIBOR)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7605)

(Autentisks ir vienīgi teksts angļu valodā)

(2015/C 72/07)

Komisija 2014. gada 21. oktobrī pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 101. pantu un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 53. pantu. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003
   (1)
  30. pantu Komisija, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu likumīgi pamatotās intereses attiecībā uz komercnoslēpuma aizsardzību, ar šo publicē katra pārkāpuma dalībnieka nosaukumu, kā arī lēmuma satura kopsavilkumu, tai skaitā uzliktos naudas sodus

1.   IEVADS

| 1. | Lēmums attiecas uz vienotu un turpinātu pārkāpumu. Lēmuma adresāti ir piedalījušies Līguma 101. panta un EEZ līguma 53. panta pārkāpumā. Pārkāpuma priekšmets bija konkurences ierobežošana un/vai izkropļošana attiecībā uz Šveices franka procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “CHIRD”), kuru atsauces likme ir Šveices franka LIBOR (turpmāk “CHF LIBOR”). |
| --- | --- |

1.

Lēmums attiecas uz vienotu un turpinātu pārkāpumu. Lēmuma adresāti ir piedalījušies Līguma 101. panta un EEZ līguma 53. panta pārkāpumā. Pārkāpuma priekšmets bija konkurences ierobežošana un/vai izkropļošana attiecībā uz Šveices franka procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “CHIRD”), kuru atsauces likme ir Šveices franka LIBOR (turpmāk “CHF LIBOR”).

| 2. | Pārkāpuma laikā CHF LIBOR bija procentu atsauces likme daudziem Šveices frankos izteiktiem finanšu instrumentiem. CHF LIBOR noteica British Bankers Association (BBA) (2). Ik dienu šī likme tika noteikta dažādiem [aizdevuma atmaksas] termiņiem, balstoties uz CHF LIBOR panelī pārstāvēto banku likmju piedāvājumiem. Šīm bankām ik darbdienu līdz konkrētam laikam bija jāiesniedz savas aplēses par procentu likmēm, par kādām tās būtu gatavas aizņemties (ar dažādu atmaksas termiņu) naudas līdzekļus bez nodrošinājuma no saprātīga tirgus apmēra Londonas starpbanku naudas tirgū. Pēc tam BBA uzdevumā Thomson Reuters, balstoties uz šādu likmju piedāvājumu vidējo vērtību (bet izslēdzot trīs augstākos un trīs zemākos likmju piedāvājumus), aprēķināja konkrētās dienas CHF LIBOR likmi katram termiņam. Ik darbdienu šādi aprēķinātās likmes nekavējoties tika publicētas un padarītas pieejamas plašai sabiedrībai. Pārkāpuma laikā CHF LIBOR paneļa sastāvā bija divpadsmit bankas, tostarp abi pārkāpuma dalībnieki. |
| --- | --- |

2.

Pārkāpuma laikā CHF LIBOR bija procentu atsauces likme daudziem Šveices frankos izteiktiem finanšu instrumentiem. CHF LIBOR noteica British Bankers Association (BBA) (2). Ik dienu šī likme tika noteikta dažādiem [aizdevuma atmaksas] termiņiem, balstoties uz CHF LIBOR panelī pārstāvēto banku likmju piedāvājumiem. Šīm bankām ik darbdienu līdz konkrētam laikam bija jāiesniedz savas aplēses par procentu likmēm, par kādām tās būtu gatavas aizņemties (ar dažādu atmaksas termiņu) naudas līdzekļus bez nodrošinājuma no saprātīga tirgus apmēra Londonas starpbanku naudas tirgū. Pēc tam BBA uzdevumā Thomson Reuters, balstoties uz šādu likmju piedāvājumu vidējo vērtību (bet izslēdzot trīs augstākos un trīs zemākos likmju piedāvājumus), aprēķināja konkrētās dienas CHF LIBOR likmi katram termiņam. Ik darbdienu šādi aprēķinātās likmes nekavējoties tika publicētas un padarītas pieejamas plašai sabiedrībai. Pārkāpuma laikā CHF LIBOR paneļa sastāvā bija divpadsmit bankas, tostarp abi pārkāpuma dalībnieki.

| 3. | CHF LIBOR likmes citstarp tiek izmantotas, nosakot CHIRD cenas; tie ir finanšu instrumenti, kurus izmanto komercsabiedrības, finanšu iestādes, riska ierobežošanas (riska ieguldījumu) fondi un pasaules mēroga uzņēmumi, lai pārvaldītu savu procentu likmju risku (riska ierobežošana attiecībā uz aizņēmējiem un ieguldītājiem) un lai gūtu ieņēmumus starpniecības maksas veidā, vai arī spekulatīvu ieguldījumu nolūkā (3). |
| --- | --- |

3.

CHF LIBOR likmes citstarp tiek izmantotas, nosakot CHIRD cenas; tie ir finanšu instrumenti, kurus izmanto komercsabiedrības, finanšu iestādes, riska ierobežošanas (riska ieguldījumu) fondi un pasaules mēroga uzņēmumi, lai pārvaldītu savu procentu likmju risku (riska ierobežošana attiecībā uz aizņēmējiem un ieguldītājiem) un lai gūtu ieņēmumus starpniecības maksas veidā, vai arī spekulatīvu ieguldījumu nolūkā (3).

| 4. | Visizplatītākie CHIRD veidi ir: i) regulētā tirgū netirgoti procentu nākotnes līgumi, ii) procentu likmju mijmaiņas līgumi, iii) procentu likmju iespējas līgumi un iv) regulētā tirgū tirgoti procentu nākotnes līgumi. CHIRD tiek tirgoti visā EEZ; tos var tirgot ārpus regulētā tirgus vai arī biržā (piemēram, regulētā tirgū tirgotos procentu nākotnes līgumus). |
| --- | --- |

4.

Visizplatītākie CHIRD veidi ir: i) regulētā tirgū netirgoti procentu nākotnes līgumi, ii) procentu likmju mijmaiņas līgumi, iii) procentu likmju iespējas līgumi un iv) regulētā tirgū tirgoti procentu nākotnes līgumi. CHIRD tiek tirgoti visā EEZ; tos var tirgot ārpus regulētā tirgus vai arī biržā (piemēram, regulētā tirgū tirgotos procentu nākotnes līgumus).

| 5. | Lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem (turpmāk “adresāti”):






  — | The Royal Bank of Scotland Group plc un The Royal Bank of Scotland plc (turpmāk “RBS”) un |
| --- | --- | --- |

5.

Lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem (turpmāk “adresāti”):

—

The Royal Bank of Scotland Group plc un The Royal Bank of Scotland plc (turpmāk “RBS”) un

| — | JPMorgan Chase & Co. un JPMorgan Chase Bank, National Association (turpmāk “JPMorgan”). |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase & Co. un JPMorgan Chase Bank, National Association (turpmāk “JPMorgan”).

2.   LIETAS IZKLĀSTS

2.1.   Procedūra

| 6. | Šī lieta tika uzsākta, pamatojoties uz 2011. gada 9. augustā iesniegto RBS pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda. Savukārt JPMorgan [..] iesniedza pieteikumu par naudas soda samazinājumu saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu. |
| --- | --- |

6.

Šī lieta tika uzsākta, pamatojoties uz 2011. gada 9. augustā iesniegto RBS pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda. Savukārt JPMorgan [..] iesniedza pieteikumu par naudas soda samazinājumu saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu.

| 7. | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. panta 6. punktu, Komisija 2013. gada 24. jūlijā ierosināja lietu pret lēmuma adresātiem nolūkā veikt ar tiem sarunas par izlīgumu. Pārkāpuma dalībnieki piedalījās izlīguma sanāksmēs, pēc kurām tie iesniedza Komisijai savus formālos izlīguma pieprasījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 773/2004 (4) 10.a panta 2. punktā, ar vienīgo nolūku – šajā procesā panākt izlīgumu ar Komisiju, neskarot nevienu citu procesu (turpmāk “izlīguma iesniegumi”). |
| --- | --- |

7.

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. panta 6. punktu, Komisija 2013. gada 24. jūlijā ierosināja lietu pret lēmuma adresātiem nolūkā veikt ar tiem sarunas par izlīgumu. Pārkāpuma dalībnieki piedalījās izlīguma sanāksmēs, pēc kurām tie iesniedza Komisijai savus formālos izlīguma pieprasījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 773/2004 (4) 10.a panta 2. punktā, ar vienīgo nolūku – šajā procesā panākt izlīgumu ar Komisiju, neskarot nevienu citu procesu (turpmāk “izlīguma iesniegumi”).

| 8. | Komisija 2014. gada 23. septembrī pieņēma iebildumu paziņojumu, un abi pārkāpuma dalībnieki apliecināja, ka tas atspoguļo to izlīguma iesniegumu saturu un ka tie ir gatavi turpināt izlīguma procedūru. Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2014. gada 17. oktobrī sniedza labvēlīgu atzinumu, un 2014. gada 21. oktobrī Komisija pieņēma savu lēmumu. |
| --- | --- |

8.

Komisija 2014. gada 23. septembrī pieņēma iebildumu paziņojumu, un abi pārkāpuma dalībnieki apliecināja, ka tas atspoguļo to izlīguma iesniegumu saturu un ka tie ir gatavi turpināt izlīguma procedūru. Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2014. gada 17. oktobrī sniedza labvēlīgu atzinumu, un 2014. gada 21. oktobrī Komisija pieņēma savu lēmumu.

2.2.   Adresāti un pārkāpuma ilgums

| 9. | Četri lēmuma adresāti laikposmā no 2008. gada 6. marta līdz 2009. gada 13. jūlijam piedalījās kartelī, tādējādi pārkāpjot Līguma 101. pantu un EEZ līguma 53. pantu. |
| --- | --- |

9.

Četri lēmuma adresāti laikposmā no 2008. gada 6. marta līdz 2009. gada 13. jūlijam piedalījās kartelī, tādējādi pārkāpjot Līguma 101. pantu un EEZ līguma 53. pantu.

2.3.   Pārkāpuma kopsavilkums

| 10. | Pārkāpuma dalībnieki bija iesaistīti šādās pret konkurenci vērstās darbībās: laikposmā no 2008. gada 6. marta līdz 2009. gada 13. jūlijam viens JPMorgan darbinieks, kas veic finanšu instrumentu tirdzniecību, ar vienu RBS darbinieku, kas arī veic finanšu instrumentu tirdzniecību, vairākkārt apsprieda gaidāmās RBS likmju piedāvājumu (galvenokārt 3 mēnešu un 6 mēnešu CHF LIBOR), uzskatot, ka tādējādi vismaz vienam saziņā iesaistītajam darbiniekam varētu tikt uzlabota CHIRD tirdzniecības pozīcija. Šajā nolūkā minētais RBS darbinieks vērsās (vai izrādīja vēlmi vērsties) pie cita RBS darbinieka, kas ir atbildīgs par CHF LIBOR likmju piedāvājuma iesniegšanu, viņu lūdzot iesniegt piedāvātās likmes BBA un norādot konkrētu izmaiņu virzienu vai (dažos gadījumos) konkrētu likmes līmeni. Papildus minētajām RBS darbinieka un JPMorgan darbinieka apspriedēm laiku pa laikam notika apmaiņa ar informāciju par pašreizējo un turpmākām tirdzniecības pozīcijām un plānotām cenām. |
| --- | --- |

10.

Pārkāpuma dalībnieki bija iesaistīti šādās pret konkurenci vērstās darbībās: laikposmā no 2008. gada 6. marta līdz 2009. gada 13. jūlijam viens JPMorgan darbinieks, kas veic finanšu instrumentu tirdzniecību, ar vienu RBS darbinieku, kas arī veic finanšu instrumentu tirdzniecību, vairākkārt apsprieda gaidāmās RBS likmju piedāvājumu (galvenokārt 3 mēnešu un 6 mēnešu CHF LIBOR), uzskatot, ka tādējādi vismaz vienam saziņā iesaistītajam darbiniekam varētu tikt uzlabota CHIRD tirdzniecības pozīcija. Šajā nolūkā minētais RBS darbinieks vērsās (vai izrādīja vēlmi vērsties) pie cita RBS darbinieka, kas ir atbildīgs par CHF LIBOR likmju piedāvājuma iesniegšanu, viņu lūdzot iesniegt piedāvātās likmes BBA un norādot konkrētu izmaiņu virzienu vai (dažos gadījumos) konkrētu likmes līmeni. Papildus minētajām RBS darbinieka un JPMorgan darbinieka apspriedēm laiku pa laikam notika apmaiņa ar informāciju par pašreizējo un turpmākām tirdzniecības pozīcijām un plānotām cenām.

| 11. | Pārkāpuma ģeogrāfiskais mērogs aptvēra visu EEZ teritoriju. |
| --- | --- |

11.

Pārkāpuma ģeogrāfiskais mērogs aptvēra visu EEZ teritoriju.

2.4.   Tiesību aizsardzības līdzekļi

| 12. | Šajā lēmumā tiek piemērotas 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai (5). Ar šo lēmumu naudas sodi tiek uzlikti abām iepriekš 5. punktā minētajām JPMorgan struktūrvienībām. |
| --- | --- |

12.

Šajā lēmumā tiek piemērotas 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai (5). Ar šo lēmumu naudas sodi tiek uzlikti abām iepriekš 5. punktā minētajām JPMorgan struktūrvienībām.

2.4.1.   Naudas soda apmērs (pamatsumma)

| 13. | Naudas soda pamatsumma, kas uzliekama attiecīgajiem uzņēmumiem, ir nosakāma, balstoties uz apgrozījuma apjomu un apstākli, ka pārkāpums pēc būtības ir viens no smagākajiem konkurences ierobežojumiem, kā arī uz karteļa pastāvēšanas ilgumu un ģeogrāfisko mērogu un to, ka slepenās aizliegtās vienošanās attiecās uz finanšu etalonlikmēm; savukārt ar papildsummu ir paredzēts uzņēmumus atturēt no iesaistīšanās šādās nelikumīgās darbībās. |
| --- | --- |

13.

Naudas soda pamatsumma, kas uzliekama attiecīgajiem uzņēmumiem, ir nosakāma, balstoties uz apgrozījuma apjomu un apstākli, ka pārkāpums pēc būtības ir viens no smagākajiem konkurences ierobežojumiem, kā arī uz karteļa pastāvēšanas ilgumu un ģeogrāfisko mērogu un to, ka slepenās aizliegtās vienošanās attiecās uz finanšu etalonlikmēm; savukārt ar papildsummu ir paredzēts uzņēmumus atturēt no iesaistīšanās šādās nelikumīgās darbībās.

| 14. | Komisija parasti ņem vērā uzņēmuma apgrozījumu iepriekšējā pilnā finanšu gadā pirms uzņēmuma piedalīšanās pārkāpumā (6). Tomēr tā var atkāpties no šīs prakses, ja, ņemot vērā lietas apstākļus, piemērotāks būtu cits atsauces laikposms (7). |
| --- | --- |

14.

Komisija parasti ņem vērā uzņēmuma apgrozījumu iepriekšējā pilnā finanšu gadā pirms uzņēmuma piedalīšanās pārkāpumā (6). Tomēr tā var atkāpties no šīs prakses, ja, ņemot vērā lietas apstākļus, piemērotāks būtu cits atsauces laikposms (7).

| 15. | Komisija saistībā ar šo pārkāpumu ir aprēķinājusi JPMorgan un RBS gada apgrozījuma apjomu, balstoties uz katras bankas saņemto naudas plūsmu no attiecīgā tādu CHIRD portfeļa, kuri piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei un kuri noslēgti ar darījumu partneriem no EEZ valstīm mēnešos, kad šie uzņēmumi piedalījās pārkāpumā (pēc tam to attiecinot uz visu gadu). Šie apgrozījuma apjomi tika diskontēti, piemērojot vienotu koeficientu, lai ņemtu vērā CHIRD nozares īpatnības, piemēram, šai nozarei raksturīgo ieskaitu, kas nozīmē, ka bankas atvasinātos instrumentus gan pārdod, gan pērk, tā ka no ienākošo maksājumu summām tiek atņemtas izejošo maksājumu summas. |
| --- | --- |

15.

Komisija saistībā ar šo pārkāpumu ir aprēķinājusi JPMorgan un RBS gada apgrozījuma apjomu, balstoties uz katras bankas saņemto naudas plūsmu no attiecīgā tādu CHIRD portfeļa, kuri piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei un kuri noslēgti ar darījumu partneriem no EEZ valstīm mēnešos, kad šie uzņēmumi piedalījās pārkāpumā (pēc tam to attiecinot uz visu gadu). Šie apgrozījuma apjomi tika diskontēti, piemērojot vienotu koeficientu, lai ņemtu vērā CHIRD nozares īpatnības, piemēram, šai nozarei raksturīgo ieskaitu, kas nozīmē, ka bankas atvasinātos instrumentus gan pārdod, gan pērk, tā ka no ienākošo maksājumu summām tiek atņemtas izejošo maksājumu summas.

2.4.2.   Pamatsummas korekcija: atbildību pastiprinoši un atbildību mīkstinoši apstākļi

| 16. | Komisija nav ņēmusi vērā nekādus atbildību pastiprinošus vai atbildību mīkstinošu apstākļus. |
| --- | --- |

16.

Komisija nav ņēmusi vērā nekādus atbildību pastiprinošus vai atbildību mīkstinošu apstākļus.

2.4.3.   Apgrozījumam piesaistītā maksimālā apmēra (10 %) piemērošana

| 17. | Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktā ir noteikts, ka katram uzņēmumam uzliktais naudas sods (par katru pārkāpumu) nepārsniedz 10 % no tā apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

17.

Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktā ir noteikts, ka katram uzņēmumam uzliktais naudas sods (par katru pārkāpumu) nepārsniedz 10 % no tā apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas.

| 18. | Šajā lietā neviens naudas sods nepārsniedz 10 % no uzņēmuma apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms šā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

18.

Šajā lietā neviens naudas sods nepārsniedz 10 % no uzņēmuma apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms šā lēmuma pieņemšanas.

2.4.4.   2006. gada Paziņojuma par iecietības programmu piemērošana

| 19. | Komisija attiecībā uz RBS piemēro pilnīgu atbrīvojumu no naudas soda. Attiecībā uz JPMorgan Komisija piemēro naudas soda samazinājumu par 40 % par sadarbību ar izmeklētājiem. |
| --- | --- |

19.

Komisija attiecībā uz RBS piemēro pilnīgu atbrīvojumu no naudas soda. Attiecībā uz JPMorgan Komisija piemēro naudas soda samazinājumu par 40 % par sadarbību ar izmeklētājiem.

2.4.5.   Paziņojuma par izlīgumu piemērošana

| 20. | Līdz ar Paziņojuma par izlīgumu piemērošanu naudas sodi, kas piemērojami attiecībā uz abiem pārkāpuma dalībniekiem, tiek samazināti par 10 %, un šis samazinājums tiek piemērots papildus attiecīgajam atbrīvojumam vai samazinājumam saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu. |
| --- | --- |

20.

Līdz ar Paziņojuma par izlīgumu piemērošanu naudas sodi, kas piemērojami attiecībā uz abiem pārkāpuma dalībniekiem, tiek samazināti par 10 %, un šis samazinājums tiek piemērots papildus attiecīgajam atbrīvojumam vai samazinājumam saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu.

3.   SECINĀJUMS

| 21. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu tiek uzlikti šādi naudas sodi:






  Uzņēmums | Naudas sods (EUR) |
| --- | --- | --- |
| RBS | 0 |
| JPMorgan | 61 676 000 |

21.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu tiek uzlikti šādi naudas sodi:

Uzņēmums

Naudas sods (EUR)

RBS

0

JPMorgan

61 676 000

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(2)  Pēc Wheatley pārskata publiskošanas 2012. gadā Apvienotās Karalistes valdība ieteica izveidot vairākas jaunas institūcijas, kas pārvaldītu un pārraudzītu LIBOR.

(3)  Dažādu termiņu CHF LIBOR ir atspoguļoti CHIRD cenās. Attiecīgā termiņa CHF LIBOR, kas tiek noteikts konkrētā dienā, var ietekmēt naudas plūsmu, ko banka saņem no sava CHIRD darījuma partnera, vai naudas plūsmu, kas bankai ir jāmaksā savam CHIRD darījuma partnerim.

(4)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.).

(5)  OV C 210, 1.9.2006., 2. lpp.

(6)  Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai, 13. punkts.

(7)  Spriedums lietā T-76/06 Plasticos Españoles (ASPLA)/Komisija (Krājumā vēl nav publicēts, 111.–113. punkts).

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/12

---

Atzinums, ko sniegusi Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja savā 2014. gada 17. oktobra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu lietā AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti

(pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību)

Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande

(2015/C 72/08)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos minētā pret konkurenci vērstā rīcība ir uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu vienošanos un/vai saskaņotām darbībām LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos minētā pret konkurenci vērstā rīcība ir uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu vienošanos un/vai saskaņotām darbībām LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos minēto vienošanos un/vai saskaņoto darbību tvērumu sniegto pakalpojumu ziņā un par to ģeogrāfisko mērogu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos minēto vienošanos un/vai saskaņoto darbību tvērumu sniegto pakalpojumu ziņā un par to ģeogrāfisko mērogu.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas abi lēmuma projekti, ir piedalījusies šajā pārkāpumā/pārkāpumos, kas izklāstīti abos lēmuma projektos. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas abi lēmuma projekti, ir piedalījusies šajā pārkāpumā/pārkāpumos, kas izklāstīti abos lēmuma projektos.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos aprakstīto pārkāpumu gadījumā vienošanās un/vai saskaņoto darbību priekšmets bija konkurences ierobežošana LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos aprakstīto pārkāpumu gadījumā vienošanās un/vai saskaņoto darbību priekšmets bija konkurences ierobežošana LESD 101. panta un EEZ līguma 53. panta izpratnē.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos izklāstītās vienošanās un/vai saskaņotās darbības varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abos lēmuma projektos izklāstītās vienošanās un/vai saskaņotās darbības varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp ES dalībvalstīm.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos izklāstīto pārkāpumu ilgumu. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par abos lēmuma projektos izklāstīto pārkāpumu ilgumu.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abu lēmuma projektu adresātiem. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abu lēmuma projektu adresātiem.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu adresātiem ir jāuzliek naudas sodi. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu adresātiem ir jāuzliek naudas sodi.

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu gadījumā ir jāpiemēro 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka abu lēmuma projektu gadījumā ir jāpiemēro 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz naudas sodu pamatsummām, kas noteiktas abos lēmuma projektos. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz naudas sodu pamatsummām, kas noteiktas abos lēmuma projektos.

| 11. | Padomdevēja komiteja piekrīt konstatētajam pārkāpuma ilgumam abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu aprēķināšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

11.

Padomdevēja komiteja piekrīt konstatētajam pārkāpuma ilgumam abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu aprēķināšanas vajadzībām.

| 12. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2006. gada Paziņojumu par iecietības programmu. |
| --- | --- |

12.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2006. gada Paziņojumu par iecietības programmu.

| 13. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2008. gada Paziņojumu par izlīgumu. |
| --- | --- |

13.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu samazinājumu, pamatojoties uz 2008. gada Paziņojumu par izlīgumu.

| 14. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu galīgo apmēru. |
| --- | --- |

14.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz abos lēmuma projektos noteikto naudas sodu galīgo apmēru.

| 15. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

15.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/13

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti

(pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību)

(AT.39924)

(2015/C 72/09)

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2013. gada 24. jūlijā uzsāka procedūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 11. panta 6. punktu pret The Royal Bank of Scotland Group plc, The Royal Bank of Scotland plc, UBS AG, JPMorgan Chase & Co., JPMorgan Chase Bank, National Association, Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International un Credit Suisse Securities (Europe) Limited (turpmāk kopā “pārkāpuma dalībnieki”).

Pēc izlīguma apspriešanas un izlīguma iesniegumu iesniegšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 773/2004 (3) 10.a panta 2. punktu Komisija 2014. gada 23. septembrī pieņēma iebildumu paziņojumu, kurā norādīts, ka pārkāpuma dalībnieki laikposmā no 2007. gada 7. maija līdz 2007. gada 25. septembrim piedalījās Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta un EEZ līguma 53. panta pārkāpumā.

Pārkāpums attiecas uz atsevišķiem īstermiņa ārpusbiržas Šveices franka procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem ar termiņu līdz 24 mēnešiem (turpmāk “īstermiņa ārpusbiržas CHIRD”). Pārkāpuma dalībnieki vienojās, ka tie attiecībā pret trešajām personām norādīs lielāku, nemainīgu attiecīgo īstermiņa ārpusbiržas CHIRD piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību, vienlaikus savstarpējos tirdzniecības darījumos piemērojot mazāku cenu starpību. Šīs saziņas nolūks bija, pirmkārt, samazināt pārkāpuma dalībnieku pašu darījumu izmaksas un savstarpēji uzturēt likviditāti, vienlaikus plānojot attiecībā pret trešajām personām piemērot lielāku cenu starpību, un tādējādi palielināt savu peļņu. Otrkārt, pārkāpuma dalībniekiem bija mērķis mazināt citu tirgus dalībnieku spēju konkurēt ar tādiem pašiem noteikumiem.

Katra pārkāpuma dalībnieka atbildē uz iebildumu paziņojumu ir apliecināts, ka tam adresētajā iebildumu paziņojumā ir atspoguļots tā iesniegto izlīguma iesniegumu saturs.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu esmu pārbaudījis, vai pārkāpuma dalībniekiem adresētajā lēmuma projektā ir aplūkoti vienīgi tie iebildumi, par kuriem pārkāpuma dalībniekiem ir tikusi dota iespēja paust savu viedokli, un mans slēdziens ir apstiprinošs.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto un to, ka pārkāpuma dalībnieki nav vērsušies pie manis ar lūgumu vai sūdzību (4), uzskatu, ka šajā lietā pārkāpuma dalībniekiem ir tikusi nodrošināta iespēja iedarbīgi īstenot savas procesuālās tiesības.

Briselē, 2014. gada 17. oktobrī

Wouter WILS

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.).

1

(2)  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 15. panta 2. punktu karteļu lietās iesaistītās personas, kas uzsāk izlīguma sarunās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 773/2004 10.a pantu, var vērsties pie uzklausīšanas amatpersonas jebkurā izlīguma procedūras stadijā, lai tiktu nodrošināta to procesuālo tiesību iedarbīga īstenošana. Sk. arī 18. punktu Komisijas Paziņojumā 2008/C 167/01 par izlīguma procedūras kārtību karteļu lietās, lai pieņemtu lēmumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 7. un 23. pantu (OV C 167, 2.7.2008., 1. lpp.).

4

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/14

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2014. gada 21. oktobris)

(Lieta AT.39924 – Šveices franka procentu likmju atvasinātie instrumenti)

(pārkāpums attiecībā uz piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7602)

(autentisks ir vienīgi teksts angļu valodā)

(2015/C 72/10)

Komisija 2014. gada 21. oktobrī pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 101. pantu un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 53. pantu. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003
   (1)
  30. pantu Komisija, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu likumīgi pamatotās intereses attiecībā uz komercnoslēpuma aizsardzību, ar šo publicē katra pārkāpuma dalībnieka nosaukumu, kā arī lēmuma satura kopsavilkumu, tai skaitā uzliktos naudas sodus.

1.   IEVADS

| 1. | Lēmums attiecas uz vienotu un turpinātu pārkāpumu. Lēmuma adresāti ir piedalījušies Līguma 101. panta un EEZ līguma 53. panta pārkāpumā attiecībā uz atsevišķiem īstermiņa ārpusbiržas Šveices franka procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, kuru termiņš nepārsniedz 24 mēnešus (turpmāk “īstermiņa ārpusbiržas CHF procentu likmju atvasinātie instrumenti” jeb “īstermiņa ārpusbiržas CHIRD”). |
| --- | --- |

1.

Lēmums attiecas uz vienotu un turpinātu pārkāpumu. Lēmuma adresāti ir piedalījušies Līguma 101. panta un EEZ līguma 53. panta pārkāpumā attiecībā uz atsevišķiem īstermiņa ārpusbiržas Šveices franka procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, kuru termiņš nepārsniedz 24 mēnešus (turpmāk “īstermiņa ārpusbiržas CHF procentu likmju atvasinātie instrumenti” jeb “īstermiņa ārpusbiržas CHIRD”).

| 2. | Īstermiņa ārpusbiržas CHIRD ir finanšu instrumenti, kurus izmanto komercsabiedrības, finanšu iestādes, riska ierobežošanas (riska ieguldījumu) fondi un pasaules mēroga uzņēmumi, lai pārvaldītu savu procentu likmju risku (riska ierobežošana attiecībā uz aizņēmējiem un ieguldītājiem) un lai gūtu ieņēmumus starpniecības maksas veidā, vai arī spekulatīvu ieguldījumu nolūkā. Kā liecina Starptautisko norēķinu bankas statistika par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, procentu likmju atvasinātie instrumenti, tostarp īstermiņa ārpusbiržas CHIRD, veido lielāko daļu no visiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Šveices franka procentu likmju atvasināto instrumentu bruto tirgus vērtība 2013. gada jūnijā bija 113 miljardi ASV dolāru (2). |
| --- | --- |

2.

Īstermiņa ārpusbiržas CHIRD ir finanšu instrumenti, kurus izmanto komercsabiedrības, finanšu iestādes, riska ierobežošanas (riska ieguldījumu) fondi un pasaules mēroga uzņēmumi, lai pārvaldītu savu procentu likmju risku (riska ierobežošana attiecībā uz aizņēmējiem un ieguldītājiem) un lai gūtu ieņēmumus starpniecības maksas veidā, vai arī spekulatīvu ieguldījumu nolūkā. Kā liecina Starptautisko norēķinu bankas statistika par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, procentu likmju atvasinātie instrumenti, tostarp īstermiņa ārpusbiržas CHIRD, veido lielāko daļu no visiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Šveices franka procentu likmju atvasināto instrumentu bruto tirgus vērtība 2013. gada jūnijā bija 113 miljardi ASV dolāru (2).

| 3. | Minētais pārkāpums attiecas tikai uz šādiem konkrētiem īstermiņa ārpusbiržas CHIRD veidiem: i) regulētā tirgū netirgoti procentu nākotnes līgumi (3) (piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei) un ii) mijmaiņas līgumi (4), kas ietver uz nakti izsniegto kredītu indeksa mijmaiņas līgumus (kas piesaistīti Šveices franka TOIS
   (5)) un procentu likmju mijmaiņas līgumus (kas piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei). |
| --- | --- |

3.

Minētais pārkāpums attiecas tikai uz šādiem konkrētiem īstermiņa ārpusbiržas CHIRD veidiem: i) regulētā tirgū netirgoti procentu nākotnes līgumi (3) (piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei) un ii) mijmaiņas līgumi (4), kas ietver uz nakti izsniegto kredītu indeksa mijmaiņas līgumus (kas piesaistīti Šveices franka TOIS
   (5)) un procentu likmju mijmaiņas līgumus (kas piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei).

| 4. | Lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem (turpmāk “adresāti”):






  — | The Royal Bank of Scotland Group plc un The Royal Bank of Scotland plc (turpmāk “RBS”), |
| --- | --- | --- |

4.

Lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem (turpmāk “adresāti”):

—

The Royal Bank of Scotland Group plc un The Royal Bank of Scotland plc (turpmāk “RBS”),

| — | UBS AG (turpmāk “UBS”), |
| --- | --- |

—

UBS AG (turpmāk “UBS”),

| — | JPMorgan Chase & Co. un JPMorgan Chase Bank, National Association (turpmāk “JPMorgan”) un |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase & Co. un JPMorgan Chase Bank, National Association (turpmāk “JPMorgan”) un

| — | Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International un Credit Suisse Securities (Europe) Limited (turpmāk “Credit Suisse”). |
| --- | --- |

—

Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International un Credit Suisse Securities (Europe) Limited (turpmāk “Credit Suisse”).

2.   LIETAS IZKLĀSTS

2.1.   Procedūra

| 5. | Šī lieta tika uzsākta, pamatojoties uz 2011. gada 9. augustā iesniegto RBS pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda. UBS [...] iesniedza pieteikumu par naudas soda samazinājumu saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu, un [...] arī JPMorgan iesniedza pieteikumu par naudas soda samazinājumu saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu. |
| --- | --- |

5.

Šī lieta tika uzsākta, pamatojoties uz 2011. gada 9. augustā iesniegto RBS pieteikumu par atbrīvojumu no naudas soda. UBS [...] iesniedza pieteikumu par naudas soda samazinājumu saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu, un [...] arī JPMorgan iesniedza pieteikumu par naudas soda samazinājumu saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu.

| 6. | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. panta 6. punktu, Komisija 2013. gada 24. jūlijā ierosināja lietu pret lēmuma adresātiem – nolūkā veikt ar tiem sarunas par izlīgumu. Ieinteresētās personas piedalījās izlīguma sanāksmēs, pēc kurām tās iesniedza Komisijai savus formālos izlīguma pieprasījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 773/2004 (6) 10.a panta 2. punktā, ar vienīgo nolūku – šajā procesā panākt izlīgumu ar Komisiju, neskarot nevienu citu procesu (turpmāk “izlīguma iesniegumi”). |
| --- | --- |

6.

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. panta 6. punktu, Komisija 2013. gada 24. jūlijā ierosināja lietu pret lēmuma adresātiem – nolūkā veikt ar tiem sarunas par izlīgumu. Ieinteresētās personas piedalījās izlīguma sanāksmēs, pēc kurām tās iesniedza Komisijai savus formālos izlīguma pieprasījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 773/2004 (6) 10.a panta 2. punktā, ar vienīgo nolūku – šajā procesā panākt izlīgumu ar Komisiju, neskarot nevienu citu procesu (turpmāk “izlīguma iesniegumi”).

| 7. | Komisija 2014. gada 23. septembrī pieņēma iebildumu paziņojumu, un visi pārkāpuma dalībnieki apliecināja, ka tas atspoguļo to izlīguma iesniegumu saturu un ka tās ir gatavas turpināt izlīguma procedūru. Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2014. gada 17. oktobrī sniedza labvēlīgu atzinumu, un 2014. gada 21. oktobrī Komisija pieņēma savu lēmumu. |
| --- | --- |

7.

Komisija 2014. gada 23. septembrī pieņēma iebildumu paziņojumu, un visi pārkāpuma dalībnieki apliecināja, ka tas atspoguļo to izlīguma iesniegumu saturu un ka tās ir gatavas turpināt izlīguma procedūru. Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos 2014. gada 17. oktobrī sniedza labvēlīgu atzinumu, un 2014. gada 21. oktobrī Komisija pieņēma savu lēmumu.

2.2.   Adresāti un pārkāpuma ilgums

| 8. | Astoņi lēmuma adresāti laikposmā no 2007. gada 7. maija līdz 2007. gada 25. septembrim piedalījās kartelī, tādējādi pārkāpjot Līguma 101. pantu un EEZ līguma 53. pantu. |
| --- | --- |

8.

Astoņi lēmuma adresāti laikposmā no 2007. gada 7. maija līdz 2007. gada 25. septembrim piedalījās kartelī, tādējādi pārkāpjot Līguma 101. pantu un EEZ līguma 53. pantu.

2.3.   Pārkāpuma kopsavilkums

| 9. | Pārkāpuma dalībnieki – RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse – bija iesaistīti šādās pret konkurenci vērstās darbībās: RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse darbinieki, kas veic finanšu instrumentu tirdzniecību, vienojās, ka viņi norādīs plašāku, nemainīgu piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību attiecīgiem īstermiņa ārpusbiržas CHIRD darījumiem ar trešām personām (tostarp mākleriem, kas apkalpo finanšu instrumentu tirgotājus), savukārt savstarpējos darījumos uzturot spēkā mazāku piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību. Termins “piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpība” ir starpība starp piedāvāto cenu un pieprasīto cenu, kas norādīta attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu. Piedāvātā cena ir cena, par kādu tirgotājs vēlas pirkt konkrētu finanšu instrumentu, bet pieprasītā cena ir cena, par kādu tirgotājs vēlas pārdot konkrētu finanšu instrumentu. Minētās saziņas nolūks bija samazināt pašu banku darījumu izmaksas un savstarpēji uzturēt likviditāti, vienlaikus plānojot noteikt plašāku cenu starpības diapazonu attiecībā uz trešām personām, un tādējādi palielināt banku peļņu. Ar šo slepeno rīcību saistītais mērķis bija ierobežot citu tirgus dalībnieku spēju konkurēt ar tādiem pašiem noteikumiem kā četri galvenie tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

9.

Pārkāpuma dalībnieki – RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse – bija iesaistīti šādās pret konkurenci vērstās darbībās: RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse darbinieki, kas veic finanšu instrumentu tirdzniecību, vienojās, ka viņi norādīs plašāku, nemainīgu piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību attiecīgiem īstermiņa ārpusbiržas CHIRD darījumiem ar trešām personām (tostarp mākleriem, kas apkalpo finanšu instrumentu tirgotājus), savukārt savstarpējos darījumos uzturot spēkā mazāku piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību. Termins “piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpība” ir starpība starp piedāvāto cenu un pieprasīto cenu, kas norādīta attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu. Piedāvātā cena ir cena, par kādu tirgotājs vēlas pirkt konkrētu finanšu instrumentu, bet pieprasītā cena ir cena, par kādu tirgotājs vēlas pārdot konkrētu finanšu instrumentu. Minētās saziņas nolūks bija samazināt pašu banku darījumu izmaksas un savstarpēji uzturēt likviditāti, vienlaikus plānojot noteikt plašāku cenu starpības diapazonu attiecībā uz trešām personām, un tādējādi palielināt banku peļņu. Ar šo slepeno rīcību saistītais mērķis bija ierobežot citu tirgus dalībnieku spēju konkurēt ar tādiem pašiem noteikumiem kā četri galvenie tirgus dalībnieki.

| 10. | Pārkāpuma ģeogrāfiskais mērogs aptvēra visu EEZ teritoriju. |
| --- | --- |

10.

Pārkāpuma ģeogrāfiskais mērogs aptvēra visu EEZ teritoriju.

2.4.   Tiesību aizsardzības līdzekļi

| 11. | Šajā lēmumā tiek piemērotas 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai (7). Ar šo lēmumu naudas sodi tiek uzlikti visiem iepriekš 4. punktā minētajiem uzņēmumiem, izņemot RBS. |
| --- | --- |

11.

Šajā lēmumā tiek piemērotas 2006. gada Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai (7). Ar šo lēmumu naudas sodi tiek uzlikti visiem iepriekš 4. punktā minētajiem uzņēmumiem, izņemot RBS.

2.4.1.   Naudas soda apmērs (pamatsumma)

| 12. | Naudas soda pamatsumma, kas uzliekama attiecīgajiem uzņēmumiem ir nosakāma, balstoties uz apgrozījuma apjomu un apstākli, ka pārkāpums pēc būtības ir viens no smagākajiem konkurences ierobežojumiem, kā arī uz karteļa pastāvēšanas ilgumu un ģeogrāfisko mērogu; savukārt ar papildsummu ir paredzēts uzņēmumus atturēt no iesaistīšanās šādās nelikumīgās darbībās. |
| --- | --- |

12.

Naudas soda pamatsumma, kas uzliekama attiecīgajiem uzņēmumiem ir nosakāma, balstoties uz apgrozījuma apjomu un apstākli, ka pārkāpums pēc būtības ir viens no smagākajiem konkurences ierobežojumiem, kā arī uz karteļa pastāvēšanas ilgumu un ģeogrāfisko mērogu; savukārt ar papildsummu ir paredzēts uzņēmumus atturēt no iesaistīšanās šādās nelikumīgās darbībās.

| 13. | Komisija parasti ņem vērā uzņēmuma apgrozījumu iepriekšējā pilnā finanšu gadā pirms uzņēmuma piedalīšanās pārkāpumā (8). Tomēr tā var atkāpties no šīs prakses, ja, ņemot vērā lietas apstākļus, piemērotāks būtu cits atsauces laikposms (9). |
| --- | --- |

13.

Komisija parasti ņem vērā uzņēmuma apgrozījumu iepriekšējā pilnā finanšu gadā pirms uzņēmuma piedalīšanās pārkāpumā (8). Tomēr tā var atkāpties no šīs prakses, ja, ņemot vērā lietas apstākļus, piemērotāks būtu cits atsauces laikposms (9).

| 14. | Komisija saistībā ar šo pārkāpumu ir aprēķinājusi RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse gada apgrozījuma apjomu, balstoties uz tādu tirgoto īstermiņa ārpusbiržas CHIRD līgumu teorētiskajām (nosacītajām) summām, kuri piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei vai Šveices franka TOIS un kuri noslēgti ar darījumu partneriem no EEZ valstīm mēnešos, kad šie uzņēmumi piedalījās pārkāpumā (pēc tam to attiecinot uz visu gadu). Ņemot vērā īstermiņa ārpusbiržas CHIRD līgumu tirdzniecības īpatnības un pārkāpuma būtību, Komisija ir samazināja šīs teorētiskās (nosacītās) summas, piemērojot vienotu koeficientu, kas atspoguļo piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību. |
| --- | --- |

14.

Komisija saistībā ar šo pārkāpumu ir aprēķinājusi RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse gada apgrozījuma apjomu, balstoties uz tādu tirgoto īstermiņa ārpusbiržas CHIRD līgumu teorētiskajām (nosacītajām) summām, kuri piesaistīti Šveices franka LIBOR likmei vai Šveices franka TOIS un kuri noslēgti ar darījumu partneriem no EEZ valstīm mēnešos, kad šie uzņēmumi piedalījās pārkāpumā (pēc tam to attiecinot uz visu gadu). Ņemot vērā īstermiņa ārpusbiržas CHIRD līgumu tirdzniecības īpatnības un pārkāpuma būtību, Komisija ir samazināja šīs teorētiskās (nosacītās) summas, piemērojot vienotu koeficientu, kas atspoguļo piedāvātās cenas un pieprasītās cenas starpību.

2.4.2.   Pamatsummas korekcija: atbildību pastiprinoši un atbildību mīkstinoši apstākļi

| 15. | Komisija nav ņēmusi vērā nekādus atbildību pastiprinošus vai atbildību mīkstinošu apstākļus. |
| --- | --- |

15.

Komisija nav ņēmusi vērā nekādus atbildību pastiprinošus vai atbildību mīkstinošu apstākļus.

2.4.3.   Apgrozījumam piesaistītā maksimālā apmēra (10 %) piemērošana

| 16. | Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktā ir noteikts, ka katram uzņēmumam uzliktais naudas sods (par katru pārkāpumu) nepārsniedz 10 % no tā apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

16.

Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktā ir noteikts, ka katram uzņēmumam uzliktais naudas sods (par katru pārkāpumu) nepārsniedz 10 % no tā apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas.

| 17. | Šajā lietā neviens naudas sods nepārsniedz 10 % no uzņēmuma apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms šā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

17.

Šajā lietā neviens naudas sods nepārsniedz 10 % no uzņēmuma apgrozījuma kopsummas iepriekšējā saimnieciskajā gadā pirms šā lēmuma pieņemšanas.

2.4.4.   2006. gada Paziņojuma par iecietības programmu piemērošana

| 18. | Komisija attiecībā uz RBS piemēro pilnīgu atbrīvojumu no naudas soda. Komisija attiecībā uz UBS piemēro naudas soda apmēra samazinājumu par 30 %, bet attiecībā uz JPMorgan – naudas soda apmēra samazinājumu par 25 % par to sadarbību ar izmeklētājiem. |
| --- | --- |

18.

Komisija attiecībā uz RBS piemēro pilnīgu atbrīvojumu no naudas soda. Komisija attiecībā uz UBS piemēro naudas soda apmēra samazinājumu par 30 %, bet attiecībā uz JPMorgan – naudas soda apmēra samazinājumu par 25 % par to sadarbību ar izmeklētājiem.

2.4.5.   Paziņojuma par izlīgumu piemērošana

| 19. | Līdz ar Paziņojuma par izlīgumu piemērošanu naudas sodu summas, kas piemērojamas attiecībā uz RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse, tiek samazinātas par 10 %, un šis samazinājums tiek piemērots papildus attiecīgajam atbrīvojumam vai samazinājumam saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu. |
| --- | --- |

19.

Līdz ar Paziņojuma par izlīgumu piemērošanu naudas sodu summas, kas piemērojamas attiecībā uz RBS, UBS, JPMorgan un Credit Suisse, tiek samazinātas par 10 %, un šis samazinājums tiek piemērots papildus attiecīgajam atbrīvojumam vai samazinājumam saskaņā ar Paziņojumu par iecietības programmu.

3.   SECINĀJUMS

| 20. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu tiek uzlikti šādi naudas sodi:






  Uzņēmums | Naudas sodi (EUR) |
| --- | --- | --- |
| RBS | 0 |
| UBS | 12 650 000 |
| JPMorgan | 10 534 000 |
| Credit Suisse | 9 171 000 |

20.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu tiek uzlikti šādi naudas sodi:

Uzņēmums

Naudas sodi (EUR)

RBS

0

UBS

12 650 000

JPMorgan

10 534 000

Credit Suisse

9 171 000

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(2)  Starptautisko norēķinu banka; http://www.bis.org/statistics/dt21a21b.pdf

(3)  Regulētā tirgū netirgots procentu nākotnes līgums ir divu darījuma partneru vienošanās par procentu likmi, pēc kuras noteiktā nākotnes laikposmā būs maksājami procenti par konkrētu teorētisku (nosacītu) pamatsummu.

(4)  Mijmaiņas līgums ir divu darījuma partneru vienošanās par to, ka tie turpmāk noteiktos laika intervālos un uz noteiktu laiku apmainās ar sagaidāmu procentu maksājumu plūsmu.

(5)  TOIS ir likme, ko piemēro nenodrošinātiem aizdevumiem Šveices frankos uz nākamo dienu. To izmanto kā atsauces likmi uz nakti izsniegto kredītu indeksa mijmaiņas līgumiem, kas izteikti Šveices frankos.

(6)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.).

(7)  OV C 210, 1.9.2006., 2. lpp.

(8)  Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai, 13. punkts.

(9)  Spriedums lietā T-76/06 Plasticos Españoles (ASPLA)/Komisija (Krājumā vēl nav publicēts, 111.–113. punkts).

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/17

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (1)

(2015/C 72/11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (2), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī regulārs atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

GRIEĶIJA

OV C 420, 22.11.2014. publicētās informācijas grozījumi

ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS VIETU SARAKSTS

| Εναέρια σύνορα
   (3) | Lidostas (gaisa robežas) |
| --- | --- |
| 1. | Αθήνα | Αthina |
| 2. | Ηράκλειο | Heraklion |
| 3. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 4. | Ρόδος | Rodos (Rhodes) |
| 5. | Κέρκυρα | Kerkira (Corfou) |
| 6. | Αντιμάχεια Κω | Antimachia (Kos) |
| 7. | Χανιά | Chania |
| 8. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio, Samos |
| 9. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 10. | Ιωάννινα | Ioannina |
| 11. | Άραξος | Araxos |
| 12. | Σητεία | Sitia |
| 13. | Χίος | Chios |
| 14. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 15. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 16. | Καβάλα | Kavala |
| 17. | Άκτιο Βόνιτσας | Aktio Vonitsas |
| 18. | Μήλος | Milos |
| 19. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 20. | Θήρα | Thira |
| 21. | Σκιάθος | Skiathos |
| 22. | Κάρπαθος | Karpathos |
| 23. | Μύκονος | Mikonos |
| 24. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 25. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 26. | Ανδραβίδα | Andravida |
| 27. | Ατσική Λήμνου | Atsiki - Limnos |
| 28. | Νέα Αγχίαλος | Νea Aghialos |
| 29. | Καστοριά | Kastoria |

Εναέρια σύνορα
   (3)

Lidostas (gaisa robežas)

1.

Αθήνα

Αthina

2.

Ηράκλειο

Heraklion

3.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

4.

Ρόδος

Rodos (Rhodes)

5.

Κέρκυρα

Kerkira (Corfou)

6.

Αντιμάχεια Κω

Antimachia (Kos)

7.

Χανιά

Chania

8.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio, Samos

9.

Μυτιλήνη

Mitilini

10.

Ιωάννινα

Ioannina

11.

Άραξος

Araxos

12.

Σητεία

Sitia

13.

Χίος

Chios

14.

Αργοστόλι

Argostoli

15.

Καλαμάτα

Kalamata

16.

Καβάλα

Kavala

17.

Άκτιο Βόνιτσας

Aktio Vonitsas

18.

Μήλος

Milos

19.

Ζάκυνθος

Zakinthos

20.

Θήρα

Thira

21.

Σκιάθος

Skiathos

22.

Κάρπαθος

Karpathos

23.

Μύκονος

Mikonos

24.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

25.

Ελευσίνα

Elefsina

26.

Ανδραβίδα

Andravida

27.

Ατσική Λήμνου

Atsiki - Limnos

28.

Νέα Αγχίαλος

Νea Aghialos

29.

Καστοριά

Kastoria

| Θαλάσσια σύνορα | Ostas (jūras robežas) |
| --- | --- |
| 1. | Γύθειο | Githio |
| 2. | Σύρος | Siros |
| 3. | Ηγουμενίτσα | Igoymenitsa |
| 4. | Στυλίδα | Stilida |
| 5. | Άγιος Νικόλαος | Agios Nikolaos |
| 6. | Ρέθυμνο | Rethimno |
| 7. | Λευκάδα | Lefkada |
| 8. | Σάμος | Samos |
| 9. | Βόλος | Volos |
| 10. | Κως | Kos |
| 11. | Δάφνη Αγίου Όρους | Dafni, Agiou Oros |
| 12. | Ίβηρα Αγίου Όρους | Ivira, Agiou Oros |
| 13. | Γερακινή | Gerakini |
| 14. | Γλυφάδα | Glifada |
| 15. | Πρέβεζα | Preveza |
| 16. | Πάτρα | Patra |
| 17. | Κέρκυρα | Kerkira |
| 18. | Σητεία | Sitia |
| 19. | Χίος | Chios |
| 20. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 21. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 22. | Κόρινθος | Korinthos |
| 23. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 24. | Κάλυμνος | Kalymnos (4) |
| 25. | Καβάλα | Kavala |
| 26. | Ιθάκη | Ithaki |
| 27. | Πύλος | Pilos |
| 28. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio - Samos |
| 29. | Λαύριο | Lavrio |
| 30. | Ηράκλειο | Heraklio |
| 31. | Σάμη Κεφαλληνίας | Sami, Kefalonia |
| 32. | Πειραιάς | Pireas |
| 33. | Μήλος | Milos |
| 34. | Κατάκολο | Katakolo |
| 35. | Σούδα Χανίων | Souda - Chania |
| 36. | Ιτέα | Itea |
| 37. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 38. | Μύκονος | Mikonos |
| 39. | Ναύπλιο | Nafplio |
| 40. | Χαλκίδα | Chalkida |
| 41. | Ρόδος | Rodos |
| 42. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 43. | Θήρα | Thira |
| 44. | Καλοί Λιμένες Ηρακλείου | Kali - Limenes - Herakliou |
| 45. | Μύρινα Λήμνου | Myrina - Limnos |
| 46. | Παξοί | Paxi |
| 47. | Σκιάθος | Skiathos |
| 48. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 49. | Αίγιο | Aighio |
| 50. | Πάτμος | Patmos |
| 51. | Σύμη | Simi |
| 52. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 53. | Χανιά | Chania |
| 54. | Αστακός | Astakos |
| 55. | Πέτρα, Λέσβου | Petra, Lesbos (5) |

Θαλάσσια σύνορα

Ostas (jūras robežas)

1.

Γύθειο

Githio

2.

Σύρος

Siros

3.

Ηγουμενίτσα

Igoymenitsa

4.

Στυλίδα

Stilida

5.

Άγιος Νικόλαος

Agios Nikolaos

6.

Ρέθυμνο

Rethimno

7.

Λευκάδα

Lefkada

8.

Σάμος

Samos

9.

Βόλος

Volos

10.

Κως

Kos

11.

Δάφνη Αγίου Όρους

Dafni, Agiou Oros

12.

Ίβηρα Αγίου Όρους

Ivira, Agiou Oros

13.

Γερακινή

Gerakini

14.

Γλυφάδα

Glifada

15.

Πρέβεζα

Preveza

16.

Πάτρα

Patra

17.

Κέρκυρα

Kerkira

18.

Σητεία

Sitia

19.

Χίος

Chios

20.

Αργοστόλι

Argostoli

21.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

22.

Κόρινθος

Korinthos

23.

Καλαμάτα

Kalamata

24.

Κάλυμνος

Kalymnos (4)

25.

Καβάλα

Kavala

26.

Ιθάκη

Ithaki

27.

Πύλος

Pilos

28.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio - Samos

29.

Λαύριο

Lavrio

30.

Ηράκλειο

Heraklio

31.

Σάμη Κεφαλληνίας

Sami, Kefalonia

32.

Πειραιάς

Pireas

33.

Μήλος

Milos

34.

Κατάκολο

Katakolo

35.

Σούδα Χανίων

Souda - Chania

36.

Ιτέα

Itea

37.

Ελευσίνα

Elefsina

38.

Μύκονος

Mikonos

39.

Ναύπλιο

Nafplio

40.

Χαλκίδα

Chalkida

41.

Ρόδος

Rodos

42.

Ζάκυνθος

Zakinthos

43.

Θήρα

Thira

44.

Καλοί Λιμένες Ηρακλείου

Kali - Limenes - Herakliou

45.

Μύρινα Λήμνου

Myrina - Limnos

46.

Παξοί

Paxi

47.

Σκιάθος

Skiathos

48.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

49.

Αίγιο

Aighio

50.

Πάτμος

Patmos

51.

Σύμη

Simi

52.

Μυτιλήνη

Mitilini

53.

Χανιά

Chania

54.

Αστακός

Astakos

55.

Πέτρα, Λέσβου

Petra, Lesbos (5)

| Χερσαία σύνορα | Sauszemes robežas |
| --- | --- |
| Με την Αλβανία | Ar Albāniju |
| 1. | Κακαβιά | 1. | Kakavia |
| 2. | Κρυσταλλοπηγή | 2. | Kristalopigi |
| 3. | Σαγιάδα | 3. | Sagiada |
| 4. | Μερτζάνη | 4. | Mertzani |
| Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας | Ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku |
| 1. | Νίκη | 1. | Niki |
| 2. | Ειδομένη (σιδηροδρομικό) | 2. | Idomeni (dzelzceļš) |
| 3. | Εύζωνοι | 3. | Evzoni |
| 4. | Δοϊράνη | 4. | Doirani |
| Με τη Βουλγαρία | Ar Bulgāriju |
| 1. | Προμαχώνας | 1. | Promachonas |
| 2. | Προμαχώνας (σιδηροδρομικό) | 2. | Promachonas (dzelzceļš) |
| 3. | Δίκαια (σιδηροδρομικό) | 3. | Dikea, evros (dzelzceļš) |
| 4. | Ορμένιο | 4. | Ormenio, evros |
| 5. | Εξοχή | 5. | Εxohi |
| 6. | Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης | 6. | Agios konstantinos (Xanthi) |
| 7. | Κυπρίνος Έβρου | 7. | Kyprinos (Evros) |
| 8. | Νυμφαία | 8. | Nymfaia |
| Με την Τουρκία | Ar Turciju |
| 1. | Καστανιές Έβρου | 1. | Kastanies |
| 2. | Πύθιο (σιδηροδρομικό) | 2. | Pithio (dzelzceļš) |
| 3. | Κήποι Έβρου | 3. | Kipi |

Χερσαία σύνορα

Sauszemes robežas

Με την Αλβανία

Ar Albāniju

1.

Κακαβιά

1.

Kakavia

2.

Κρυσταλλοπηγή

2.

Kristalopigi

3.

Σαγιάδα

3.

Sagiada

4.

Μερτζάνη

4.

Mertzani

Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας

Ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku

1.

Νίκη

1.

Niki

2.

Ειδομένη (σιδηροδρομικό)

2.

Idomeni (dzelzceļš)

3.

Εύζωνοι

3.

Evzoni

4.

Δοϊράνη

4.

Doirani

Με τη Βουλγαρία

Ar Bulgāriju

1.

Προμαχώνας

1.

Promachonas

2.

Προμαχώνας (σιδηροδρομικό)

2.

Promachonas (dzelzceļš)

3.

Δίκαια (σιδηροδρομικό)

3.

Dikea, evros (dzelzceļš)

4.

Ορμένιο

4.

Ormenio, evros

5.

Εξοχή

5.

Εxohi

6.

Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης

6.

Agios konstantinos (Xanthi)

7.

Κυπρίνος Έβρου

7.

Kyprinos (Evros)

8.

Νυμφαία

8.

Nymfaia

Με την Τουρκία

Ar Turciju

1.

Καστανιές Έβρου

1.

Kastanies

2.

Πύθιο (σιδηροδρομικό)

2.

Pithio (dzelzceļš)

3.

Κήποι Έβρου

3.

Kipi

SOMIJA

OV C 51, 22.2.2013. publicētās informācijas grozījumi

ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS VIETU SARAKSTS

Sauszemes robežas (Somija–Krievija)

| (1) | Haapovaara* |
| --- | --- |

(1)

Haapovaara*

| (2) | Imatra* |
| --- | --- |

(2)

Imatra*

| (3) | Imatra (dzelzceļš*) |
| --- | --- |

(3)

Imatra (dzelzceļš*)

| (4) | Inari* |
| --- | --- |

(4)

Inari*

| (5) | Karttimo* |
| --- | --- |

(5)

Karttimo*

| (6) | Kurvinen* |
| --- | --- |

(6)

Kurvinen*

| (7) | Kuusamo |
| --- | --- |

(7)

Kuusamo

| (8) | Leminaho* |
| --- | --- |

(8)

Leminaho*

| (9) | Niirala |
| --- | --- |

(9)

Niirala

| (10) | Nuijamaa |
| --- | --- |

(10)

Nuijamaa

| (11) | Parikkala* |
| --- | --- |

(11)

Parikkala*

| (12) | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

(12)

Raja-Jooseppi

| (13) | Salla |
| --- | --- |

(13)

Salla

| (14) | Vaalimaa |
| --- | --- |

(14)

Vaalimaa

| (15) | Vainikkala (dzelzceļš) |
| --- | --- |

(15)

Vainikkala (dzelzceļš)

| (16) | Vartius |
| --- | --- |

(16)

Vartius

Paskaidrojums

Robežšķērsošanas vietas ir noteiktas saskaņā ar Nolīgumu starp Somijas Republikas valdību un Krievijas Federācijas valdību par savstarpējām robežšķērsošanas vietām (Helsinki, 1994. gada 11. marts). Ar zvaigznīti (*) ir atzīmētas ierobežotas izmantošanas robežšķērsošanas vietas, kas saskaņā ar divpusēju nolīgumu paredzētas tikai un vienīgi Somijas un Krievijas pilsoņiem. Tās ir atvērtas satiksmei atkarībā no vajadzības. Satiksmi veido gandrīz vienīgi kokmateriālu kravu pārvadājumi. Vairums robežšķērsošanas vietu lielāko daļu laika ir slēgtas. Par attiecīgajām robežšķērsošanas vietām norit sarunas starp Somijas un Krievijas iestādēm.

Lidostas

| (1) | Enontekiö |
| --- | --- |

(1)

Enontekiö

| (2) | Helsinki-Hernesaari (vienīgi helikopteru satiksme) |
| --- | --- |

(2)

Helsinki-Hernesaari (vienīgi helikopteru satiksme)

| (3) | Helsinki-Malmi |
| --- | --- |

(3)

Helsinki-Malmi

| (4) | Helsinki-Vantaa |
| --- | --- |

(4)

Helsinki-Vantaa

| (5) | Ivalo |
| --- | --- |

(5)

Ivalo

| (6) | Joensuu |
| --- | --- |

(6)

Joensuu

| (7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

(7)

Jyväskylä

| (8) | Kajaani |
| --- | --- |

(8)

Kajaani

| (9) | Kemi-Tornio |
| --- | --- |

(9)

Kemi-Tornio

| (10) | Kittilä |
| --- | --- |

(10)

Kittilä

| (11) | Kokkola - Pietarsaari |
| --- | --- |

(11)

Kokkola - Pietarsaari

| (12) | Kuopio |
| --- | --- |

(12)

Kuopio

| (13) | Kuusamo |
| --- | --- |

(13)

Kuusamo

| (14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

(14)

Lappeenranta

| (15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

(15)

Maarianhamina

| (16) | Mikkeli |
| --- | --- |

(16)

Mikkeli

| (17) | Oulu |
| --- | --- |

(17)

Oulu

| (18) | Pori |
| --- | --- |

(18)

Pori

| (19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

(19)

Rovaniemi

| (20) | Savonlinna |
| --- | --- |

(20)

Savonlinna

| (21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

(21)

Seinäjoki

| (22) | Tampere-Pirkkala |
| --- | --- |

(22)

Tampere-Pirkkala

| (23) | Turku |
| --- | --- |

(23)

Turku

| (24) | Vaasa |
| --- | --- |

(24)

Vaasa

| (25) | Varkaus |
| --- | --- |

(25)

Varkaus

Jūras robežas

Robežšķērsošanas vietas ostās tirdzniecības un zvejas kuģiem

| (1) | Eckerö |
| --- | --- |

(1)

Eckerö

| (2) | Eurajoki |
| --- | --- |

(2)

Eurajoki

| (3) | Färjsundet |
| --- | --- |

(3)

Färjsundet

| (4) | Förby |
| --- | --- |

(4)

Förby

| (5) | Hamina |
| --- | --- |

(5)

Hamina

| (6) | Hanko (arī izpriecu kuģiem) |
| --- | --- |

(6)

Hanko (arī izpriecu kuģiem)

| (7) | Haukipudas |
| --- | --- |

(7)

Haukipudas

| (8) | Helsinki |
| --- | --- |

(8)

Helsinki

| (9) | Inkoo |
| --- | --- |

(9)

Inkoo

| (10) | Kalajoki |
| --- | --- |

(10)

Kalajoki

| (11) | Kaskinen |
| --- | --- |

(11)

Kaskinen

| (12) | Kemi |
| --- | --- |

(12)

Kemi

| (13) | Kemiö |
| --- | --- |

(13)

Kemiö

| (14) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

(14)

Kirkkonummi

| (15) | Kokkola |
| --- | --- |

(15)

Kokkola

| (16) | Kotka |
| --- | --- |

(16)

Kotka

| (17) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

(17)

Kristiinankaupunki

| (18) | Lappeenranta |
| --- | --- |

(18)

Lappeenranta

| (19) | Loviisa |
| --- | --- |

(19)

Loviisa

| (20) | Långnäs |
| --- | --- |

(20)

Långnäs

| (21) | Maarianhamina (arī izpriecu kuģiem) |
| --- | --- |

(21)

Maarianhamina (arī izpriecu kuģiem)

| (22) | Merikarvia |
| --- | --- |

(22)

Merikarvia

| (23) | Naantali |
| --- | --- |

(23)

Naantali

| (24) | Nuijamaa (arī izpriecu kuģiem) |
| --- | --- |

(24)

Nuijamaa (arī izpriecu kuģiem)

| (25) | Oulu |
| --- | --- |

(25)

Oulu

| (26) | Parainen |
| --- | --- |

(26)

Parainen

| (27) | Pernaja |
| --- | --- |

(27)

Pernaja

| (28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

(28)

Pietarsaari

| (29) | Pohja |
| --- | --- |

(29)

Pohja

| (30) | Pori |
| --- | --- |

(30)

Pori

| (31) | Porvoo |
| --- | --- |

(31)

Porvoo

| (32) | Raahe |
| --- | --- |

(32)

Raahe

| (33) | Rauma |
| --- | --- |

(33)

Rauma

| (34) | Salo |
| --- | --- |

(34)

Salo

| (35) | Sipoo |
| --- | --- |

(35)

Sipoo

| (36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

(36)

Taalintehdas

| (37) | Tammisaari |
| --- | --- |

(37)

Tammisaari

| (38) | Tornio |
| --- | --- |

(38)

Tornio

| (39) | Turku |
| --- | --- |

(39)

Turku

| (40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

(40)

Uusikaupunki

| (41) | Vaasa |
| --- | --- |

(41)

Vaasa

Krasta apsardzes stacijas, kas darbojas kā robežšķērsošanas vietas izpriecu kuģiem

| (1) | Olande |
| --- | --- |

(1)

Olande

| (2) | Haapasaari |
| --- | --- |

(2)

Haapasaari

| (3) | Hanko |
| --- | --- |

(3)

Hanko

| (4) | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

(4)

Nuijamaan satama

| (5) | Santio |
| --- | --- |

(5)

Santio

| (6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

(6)

Suomenlinna

Krasta apsardzes stacijas, kas darbojas kā robežšķērsošanas vietas hidroplāniem

| (1) | Olande |
| --- | --- |

(1)

Olande

| (2) | Hanko |
| --- | --- |

(2)

Hanko

| (3) | Kotka |
| --- | --- |

(3)

Kotka

| (4) | Porkkala |
| --- | --- |

(4)

Porkkala

| (5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

(5)

Suomenlinna

Iepriekšējo publikāciju saraksts

| | OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp. |
| --- | --- |

OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.

| | OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp. |
| --- | --- |

OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.

| | OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.

| | OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.

| | OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.

| | OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.

| | OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp. |
| --- | --- |

OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.

| | OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp. |
| --- | --- |

OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.

| | OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.

| | OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp. |
| --- | --- |

OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.

| | OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.

| | OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.

| | OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.

| | OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp.

| | OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp. |
| --- | --- |

OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp.

| | OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp.

| | OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp. |
| --- | --- |

OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp.

| | OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp.

| | OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp. |
| --- | --- |

OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp.

| | OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp. |
| --- | --- |

OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp.

| | OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp. |
| --- | --- |

OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp.

| | OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp. |
| --- | --- |

OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp.

| | OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp. |
| --- | --- |

OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp.

| | OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp.

| | OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp.

| | OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp. |
| --- | --- |

OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp.

| | OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp.

| | OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp.

| | OV C 167, 13.6.2013., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 167, 13.6.2013., 9. lpp.

| | OV C 242, 23.8.2013., 2. lpp. |
| --- | --- |

OV C 242, 23.8.2013., 2. lpp.

| | OV C 275, 24.9.2013., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 275, 24.9.2013., 7. lpp.

| | OV C 314, 29.10.2013., 5. lpp. |
| --- | --- |

OV C 314, 29.10.2013., 5. lpp.

| | OV C 324, 9.11.2013., 6. lpp. |
| --- | --- |

OV C 324, 9.11.2013., 6. lpp.

| | OV C 57, 28.2.2014., 4. lpp. |
| --- | --- |

OV C 57, 28.2.2014., 4. lpp.

| | OV C 167, 4.6.2014., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 167, 4.6.2014., 9. lpp.

| | OV C 244, 26.7.2014., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 244, 26.7.2014., 22. lpp.

| | OV C 332, 24.9.2014., 12. lpp. |
| --- | --- |

OV C 332, 24.9.2014., 12. lpp.

| | OV C 420, 22.11.2014., 9. lpp. |
| --- | --- |

OV C 420, 22.11.2014., 9. lpp.

---

(1)  Šā dokumenta beigās skatiet iepriekšējo publikāciju sarakstu.

(2)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

(3)

Piezīme: Tās darbojas tikai vasarā.

(4)

Piezīme: pagaidu kārtībā no 2013. gada 23. augusta līdz 31. oktobrim.

(5)

Piezīme: pagaidu kārtībā no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. novembrim.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7302 – Styrolution/Braskem/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 72/12)

| 1. | Komisija 2015. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Styrolution Group GmbH (Styrolution, Vācija) un Braskem S.A. (Braskem, Brazīlija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu (JV), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2015. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Styrolution Group GmbH (Styrolution, Vācija) un Braskem S.A. (Braskem, Brazīlija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu (JV), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Styrolution
  : ražo un pārdod dažādus stirola bāzes termoplastiskos sveķus dažādiem lietojumiem,
  —   
  Braskem
  : ražo un pārdod termoplastiskos sveķus (tādus kā polietilēns, polipropilēns un polivinilhlorīds), kā arī dažādas ķīmiskās izejvielas,
  —   
  JV
  : pārdod konkrētus termoplastiskos sveķus Brazīlijā un citās Dienvidamerikas zemēs, daļa no šiem izstrādājumiem tiek ražota Brazīlijā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Styrolution
  : ražo un pārdod dažādus stirola bāzes termoplastiskos sveķus dažādiem lietojumiem,

—   
  Braskem
  : ražo un pārdod termoplastiskos sveķus (tādus kā polietilēns, polipropilēns un polivinilhlorīds), kā arī dažādas ķīmiskās izejvielas,

—   
  JV
  : pārdod konkrētus termoplastiskos sveķus Brazīlijā un citās Dienvidamerikas zemēs, daļa no šiem izstrādājumiem tiek ražota Brazīlijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7302 – Styrolution/Braskem/JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7302 – Styrolution/Braskem/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/26

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 72/13)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

PLATE DE FLORENVILLE

EK Nr.: BE-PGI-0005-01151 – 6.9.2013.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Plate de Florenville

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Beļģija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Plate de Florenville ir senas franču šķirnes Rosa kartupeļi (Solanum tuberosum L.). Šai vēlīnajai līdz vidēji vēlīnajai kartupeļu šķirnei ir raksturīgs ilgs miera periods, un veģetācijas periods augsnē sasniedz vidēji 120 dienas.

Plate de Florenville bumbuļiem ir šādas šķirnei raksturīgās fizikālās īpašības:

—   mizas krāsa– sārta,

—   mīkstuma krāsa– dzeltena,

—   forma– iegarena, pareiza, nedaudz saplacināta (vāles vai nieres formā),

—   sausnas saturs– < 20 %,

—   diametrs– 25 līdz 45 milimetri.

Plate de Florenville pieder pie kartupeļiem ar stingru mīkstumu. Šīs šķirnes kartupeļu kulinārās īpašības (saskaņā ar starptautiski atzītajiem kartupeļu šķirņu pārbaudes kritērijiem, ko piemēro, kad kartupeļu šķirnes ieraksta Beļģijas reģistrā) ir šādas:

—   mīkstuma konsistence– ne vairāk kā 4 (skalā no 0 līdz 10: 0 = stingra; 3 = samērā stingra; 6 = samērā maiga; 9 = maiga),

—   īpašības vārot– ne vairāk kā 3 (skalā no 0 līdz 10: 0 = kartupelis neizjūk; 3 = kartupelis viegli iešķeļas; 6 = kartupelis stipri iešķeļas; 9 = kartupelis izjūk),

—   mitrums– vismaz 3, bet ne vairāk kā 6 (skalā no 0 līdz 10: 0 = mitrs; 3 = samērā mitrs; 6 = samērā sauss; 9 = sauss),

—   samelnēšana pēc vārīšanas– maksimālais rādītājs 30 (rādītājs < 20 = labi (samelnē tikai nedaudz); 20 ≤ rādītājs < 30 = vidēji; 30 ≤ rādītājs < 35 = samērā stipri; 35 ≤ rādītājs < 45 = stipri; ≥ 45 = ļoti stipri).

Tādējādi, vadoties no starptautiski atzītās klasifikācijas, ko piemēro, kad kartupeļu šķirnes ieraksta Beļģijas reģistros, Plate de Florenville šķirnes kartupeļi ir klasificējami A grupā (A, AB, BA), proti, pie kartupeļiem, kas vislabāk piemēroti salātiem, tvaicēšanai vai pagatavošanai kā kartupeļi mundierī.

Runājot par organoleptiskajām īpašībām, Plate de Florenville kartupeļiem ir raksturīga izsmalcināta, maiga un izteikta garša; sakožot jūtama patīkami stingra konsistence. Šie kartupeļi nemaz nav miltaini, tāpēc pagatavojot tie liekas mitri.

Plate de Florenville var tirgot gan kā svaigus, gan kā uzglabāšanai paredzētus kartupeļus. Šo kartupeļu ilgais miera periods padara tos piemērotus ilgai uzglabāšanai bez raizēm par priekšlaicīgu, nejaušu asnošanu.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Izņemot kartupeļu stādu iegūšanu, viss ražošanas cikls (no bumbuļu stādīšanas līdz ražas uzglabāšanai) norit noteiktajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Fasēšanas/iepakošanas darbības ir atļauts veikt visā Eiropas Savienības teritorijā.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz etiķetes, ko piestiprina Plate de Florenville kartupeļu iesaiņojumam, papildus likumos noteiktajām norādēm iekļauj reģistrēto nosaukumu, ES AĢIN logotipu (tajā pašā redzamības laukā kā nosaukumu), norādi par sertifikācijas iestādi, kas ir atbildīga par attiecīgo ražotāju un ir no tā neatkarīga, kā arī partijas numuru un ražotāju, ja tas nav arī fasētājs/iepakotājs.

Ja kartupeļus piedāvā tiešā tirdzniecībā patērētājiem nefasētus, Plate de Florenville šķirnes kartupeļus skaidri iezīmē, izmantojot iepriekš minētās obligātās norādes.

Blakus nosaukumam Plate de Florenville var tikt iekļauta norāde “primeur” (agrie), ar noteikumu, ka kartupeļiem piemīt agro kartupeļu īpašības (novākti pirms pilnīgas nogatavošanās, miza viegli noberžama) un ka tos tirgo svaigus laikposmā līdz 15. septembrim.

Ja bumbuļu šķērsgriezums ir mazāks par 25 mm, uz etiķetes var tikt pievienota norāde “grenailles” (sīkie katupeļi).

Visu veidu marķēšana un identificēšana ir jāsaskaņo ar sertifikācijas iestādi, kas ir atbildīga par attiecīgo ražotāju un ir no tā neatkarīga.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Plate de Florenville ražošanas apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorijas:

| — | Chiny (kādreizējās Izel un Jamoigne pašvaldības pirms apvienošanās), |
| --- | --- |

—

Chiny (kādreizējās Izel un Jamoigne pašvaldības pirms apvienošanās),

| — | Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance), |
| --- | --- |

—

Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance),

| — | Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval), |
| --- | --- |

—

Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval),

| — | Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue), |
| --- | --- |

—

Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue),

| — | Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger), |
| --- | --- |

—

Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger),

| — | Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny), |
| --- | --- |

—

Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny),

| — | Virton (Ethe, Virton). |
| --- | --- |

—

Virton (Ethe, Virton).

Šajā apgabalā Plate de Florenville kartupeļus audzē vienīgi augsnēs, kuras ir īpaši piemērotas šai šķirnei, proti:

| — | smilts vai mālsmilts augsnēs ar ļoti lielu vai lielu dabīgo ūdenscaurlaidību vai |
| --- | --- |

—

smilts vai mālsmilts augsnēs ar ļoti lielu vai lielu dabīgo ūdenscaurlaidību vai

| — | mālsmilts augsnēs ar dabīgo ūdenscaurlaidību. |
| --- | --- |

—

mālsmilts augsnēs ar dabīgo ūdenscaurlaidību.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē Plate de Florenville kartupeļus, ir Beļģijas dienvidos esoša teritorija, ko sauc par Lorraine belge jeb Beļģijas Lotringu vai arī no – ģeoloģiskā un lauksaimnieciskā viedokļa – par juras reģionu. Tas ir vienīgais apgabals Beļģijā, kas ir izveidojies Mezozoja ērā. Plate de Florenville kartupeļu ražošanas apgabals atrodas vienā šā juras reģiona daļā, proti, Gomē (Gaume), kas ir vēsturiski ģeogrāfisks nosaukums.

Viena no galvenajām Gomes reģiona iezīmēm ir kvestu īpašais reljefs, kuram raksturīgi, ka ar augsni klātās nogāzes ir pavērstas pret sauli. Ardēnu kalni, kuri atrodas lielākā augstumā, aizsargā reģionu no ziemeļu aukstajiem vējiem un lietiem, tāpēc Gomes reģions ir vieta, kurā ziemeļos valdošais mērenais jūras klimats pāriet kontinentālajā klimatā. Šo atšķirību veido augstāku temperatūru amplitūda, lielāks vasarīgu dienu un saules gaismas stundu skaits, mazāks nokrišņu daudzums un mērenāki vēji.

Viens no labvēlīgajiem faktoriem ir augsnes apakškārtas (kaļķakmens) sastāvs, kas labi saglabā siltumu. Divi augsnes slāņi ap Florenvilu ir viegla mālsmilts un smilšmāla augsne, kurai raksturīga laba gaisa apmaiņa un ūdenscaurlaidība un kura ātri sasilst atšķirībā no apkārt esošajām mālainajām augsnēm, kas ir smagas un ar sliktu ūdenscaurlaidību. Laika gaitā ražotāji ir ievērojuši, ka Plate de Florenville kartupeļiem ir labāka kvalitāte, ja tos audzē šādās mālsmilts vai smilšmāla augsnēs. Tāpēc viņi ir atlasījuši zemes gabalus, kuros atrodama šāda augsne, un izvērsuši tajos Plate de Florenville kartupeļu audzēšanu. Tādējādi ir veidojušās īpašas un unikālas zināšanas par šīs šķirnes kartupeļu audzēšanu.

Šo kartupeļu labo slavu, visticamāk, ir veicinājis dzelzceļš. 1880. gadā tolaik Florenvilas pilsētas pašvaldībā tika uzbūvēta dzelzceļa stacija, kas atradās uz 165. līnijas, kura savienoja Virtonu (Virton) un Bertriksu (Bertrix). Lielākā mērogā šī līnija savienoja un joprojām savieno Arlonu (Arlon), Namīru (Namur) un Briseli (kas ir Beļģijas dzelzceļa sistēmas centrālais punkts). Apzīmētājs de Florenville cēlies no uzrakstiem, kuri bija redzami uz vagoniem, kas devās ceļā no Florenvilas stacijas, uz kuru pa tuvējiem ceļiem nogādāja apkārtnes kartupeļu produkciju. Tādējādi kartupeļi iemantoja tās stacijas nosaukumu, no kuras tos sūtīja.

5.2.   Produkta specifika

Galvenās Plate de Florenville kartupeļu raksturīgās īpašības papildus krāsai un formai ir stingrā konsistence vārot un izsmalcinātā, maigā garša.

Kartupelis pat pēc ilgas vārīšanas nesadalās, neizjūk un saglabā savu formu. Pateicoties šai īpašībai, tas ir klasificēts A grupā (sk. 3.2. punktu). Tāpēc šīs šķirnes kartupeļi ir ļoti labi piemēroti izmantošanai salātos, kā arī tvaicēšanai vai pagatavošanai mundierī.

Tiem piemīt izteikta, izsmalcināta un ļoti maiga garša. Dažkārt jūtamas vieglas riekstu notis. Garšas intensitāte ir cieši saistīta ar bumbuļu mazo izmēru. Garšas molekulas mazos bumbuļos ir lielākā koncentrācijā salīdzinājumā ar lielāka izmēra bumbuļiem.

Šīs divas īpašības veidojušās sausnas zemā satura (< 20 %) ietekmē, kas ir raksturīga Plate de Florenville kartupeļu iezīme.

Nosaukums Plate de Florenville pastāv jau vismaz 100 gadus, kā to apliecina turpmāk uzskaitītie avoti.

| — | 1901. gadā juras reģiona Gomes lauksaimniecības monogrāfijā Plate ir definēta kā vietējā šķirne, |
| --- | --- |

—

1901. gadā juras reģiona Gomes lauksaimniecības monogrāfijā Plate ir definēta kā vietējā šķirne,

| — | 1909. gadā Luksemburgas provinces Lauksaimnieku biedrības izdevumā minēts, ka Plate šķirnes kartupeļus tirgo Florenvilā, |
| --- | --- |

—

1909. gadā Luksemburgas provinces Lauksaimnieku biedrības izdevumā minēts, ka Plate šķirnes kartupeļus tirgo Florenvilā,

| — | 1930. gadā Beļģijas lauksaimniecības enciklopēdijā lasāms, ka Plate de Florenville kartupeļus “audzē Gomē” un tiem ir “liels pieprasījums Ljēžas tirgū”, |
| --- | --- |

—

1930. gadā Beļģijas lauksaimniecības enciklopēdijā lasāms, ka Plate de Florenville kartupeļus “audzē Gomē” un tiem ir “liels pieprasījums Ljēžas tirgū”,

| — | 2006. gadā vārdkopa Plate de Florenville jeb corne de Florenville iekļauta Georges Lebouc izstrādātajā beļģicismu vārdnīcā Dictionnaire des belgicismes, bet 2010. gadā – Michel Francard sastādītajā analoģiskajā vārdnīcā. |
| --- | --- |

—

2006. gadā vārdkopa Plate de Florenville jeb corne de Florenville iekļauta Georges Lebouc izstrādātajā beļģicismu vārdnīcā Dictionnaire des belgicismes, bet 2010. gadā – Michel Francard sastādītajā analoģiskajā vārdnīcā.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Kvalitāte

Gomes apgabala klimatiskie un augsnes apstākļi, kā arī 5.1. punktā minētie augšņu tipi ir īpaši labvēlīgi Plate de Florenville kartupeļu audzēšanai. Lai veicinātu labu augšanu, šiem kartupeļiem ir nepieciešamas augsnes ar labu ūdenscaurlaidību (tas novērš sakņu puvi), kuras ātri sasilst. Turklāt iepriekš aprakstītais klimats nodrošina labu apgādi ar ūdeni un mazina vēlo salnu risku, pret kuru kartupeļi ir ļoti jutīgi. Pietiekamā apgāde ar ūdeni nodrošina šīs šķirnes kartupeļiem zemu sausnas saturu, kas ir mazāks par 20 %. Sausākā klimatā kartupeļi būtu miltaināki, savukārt aukstākā un mitrākā klimatā tiem sliktāk veidotos bumbuļi. Bez tam, tā kā Plate de Florenville pieder pie lēnaudzīgām šķirnēm, šīs šķirnes kartupeļi jāstāda iespējami agri. Tāpēc liela priekšrocība ir šai šķirnei izmantoto augšņu spēja ātri sasilt. Tomēr jāatzīmē, ka augsnēs ar labu ūdenscaurlaidību Plate de Florenville ražas apjoms ir ievērojami mazāks par Rosa šķirnes nominālo ražu (kas atbilst 90 % no atsauces šķirnes Bintje ražas apjoma): atkarībā no meteoroloģiskiem apstākļiem ražas apjoms svārstās no 12 līdz 25 tonnām uz hektāru, kas ir maksimālais atļautais ražas apjoms, lai varētu pretendēt uz nosaukuma Plate de Florenville izmantošanu. Zemajiem ražas apjomiem ir noteicošā ietekme uz Plate de Florenville kartupeļu garšas īpašībām: jo mazāki bumbuļi, jo lielāka garšas molekulu koncentrācija tajos un jo garšīgāks kartupelis.

Augsnes un klimatisko apstākļu kombinācija apvienojumā ar ražotāju zinātību nodrošina šķirnei Rosa piemītošo īpašību pilnvērtīgu izpausmi.

Reputācija

Kartupeļu stādi ar nosaukumu Plates Beļģijas vēsturiskajos avotos minēti, sakot no 19. gs. vidus. 1860. gadā Edouard de Croeser de Berges izveidoja reģistru ar 128 Beļģijā sastopamām kartupeļu šķirnēm, tostarp Plate, kura aprakstīta kā labas kvalitātes, visai ražīga un slimību neskarta šķirne. Šī šķirne atrodama arī 1899. gadā izdotajā Beļģijas lauksaimniecības almanahā.

Plate de Florenville kartupeļi ir pazīstami gan vietējā, gan valsts mērogā, gan arī ārpus valsts robežām. To apliecina kopš 1994. gada Florenvilā organizētie kartupeļu svētki Fête de la Pomme de Terre, kurus rīko oktobra nedēļas nogalē. Šo pasākumu atspoguļo reģionāla prese (piemēram, izdevums L’Avenir du Luxembourg 2011., 2012. un 2013. gadā), kā arī ārpus valsts robežām iznākošie izdevumi (pieminēts franču laikrakstā L’Union-L’Ardennais 2013. gadā). Kartupeļi Plate de Florenville ir minēti valsts mēroga preses izdevumos (Le Soir, La Libre Belgique, kā arī flāmu valodā iznākošajā laikrakstā De Standaard) un arī starptautiski pazīstamajā presē (piemēram, Le Figaro (Francija)).

Šī šķirne pieminēta arī vairākos Gomes tūrisma ceļvežos:

| — | 2002. gadā publicētajā Tourisme en Beau Canton de Gaume, ko izdevusi Šinī, Florenvilas un Erbemonas tūrisma aģentūra, |
| --- | --- |

—

2002. gadā publicētajā Tourisme en Beau Canton de Gaume, ko izdevusi Šinī, Florenvilas un Erbemonas tūrisma aģentūra,

| — | un 2009. gadā izdotajā dabas taku ceļvedī La Transgaumaise, kura autors ir André Pierlot. |
| --- | --- |

—

un 2009. gadā izdotajā dabas taku ceļvedī La Transgaumaise, kura autors ir André Pierlot.

Kulinārijā Plate de Florenville kartupeļus izmanto vairāku Luksemburgas provinces ēdienu receptēs, kuru pagatavošanā liela nozīme ir tieši šo kartupeļu stingrajam mīkstumam:

| — | touffaye jeb al touffaye, kas ir sautētas gaļas un tvaicētu kartupeļu ēdiens (Chantal Van Gelderen (1999)), |
| --- | --- |

—

touffaye jeb al touffaye, kas ir sautētas gaļas un tvaicētu kartupeļu ēdiens (Chantal Van Gelderen (1999)),

| — | roustiquettes gaumaises – Noël Anselot 1980. gadā piedāvātā cepto kartupeļu recepte, |
| --- | --- |

—

roustiquettes gaumaises – Noël Anselot 1980. gadā piedāvātā cepto kartupeļu recepte,

| — | Floriflette – brālības Confrérie des Sossons d’Orvaulx iesniegta kartupeļu sacepuma recepte. |
| --- | --- |

—

Floriflette – brālības Confrérie des Sossons d’Orvaulx iesniegta kartupeļu sacepuma recepte.

Šo kartupeļu kulinārās īpašības nodrošina tiem vietu vairāku restorānu ēdienkartē, kur tie tiek raksturoti kā izsmalcināts un reģionam tipisks ēdiens, piemēram,

| — | Gratinée de Florenville jeb Florenvilas kartupeļu sacepums, ko piedāvā Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau pilsētā Luksemburgas provincē), vai |
| --- | --- |

—

Gratinée de Florenville jeb Florenvilas kartupeļu sacepums, ko piedāvā Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau pilsētā Luksemburgas provincē), vai

| — | Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette jeb Florenvilas kartupeļu biezenis ar krabjiem, brūnajām garnelēm un Beļģijas karalisko kaviāru, balto sviestu ar austeru gabaliņiem un lociņiem, ko piedāvā Briseles restorāns Comme Chez Soi. |
| --- | --- |

—

Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette jeb Florenvilas kartupeļu biezenis ar krabjiem, brūnajām garnelēm un Beļģijas karalisko kaviāru, balto sviestu ar austeru gabaliņiem un lociņiem, ko piedāvā Briseles restorāns Comme Chez Soi.

Patērētāji ir iecienījuši Plate de Florenville kartupeļus, tie tiek uzskatīti par zema ražīguma, bet izcilas kvalitātes kartupeļiem. To apliecina šo kartupeļu cena. Vairāki 20. gs. pirmās puses avoti liecina, ka šīs šķirnes kartupeļi allaž ir bijuši dārgāki par citu šķirņu kartupeļiem. Arī tagad šo kartupeļu cena veikalā (1,99 EUR/kg) ir lielāka nekā citu stingras konsistences kartupeļu, piemēram, Charlotte šķirnes kartupeļu, cena (1,20 EUR/kg).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://agriculture.wallonie.be/apps/spip_wolwin/IMG/pdf/Dossier-Plate-Florenville-IGP.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

---

Labojums

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 72/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 72/31

---

Labojums Aicinājumā iesniegt priekšlikumus

Pamatnostādnes – EACEA 03/2015

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva:

tehniskā palīdzība nosūtītājām organizācijām un

uzņemošo organizāciju humānās palīdzības spēju attīstīšana

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 17, 2015. gada 20. janvāris
  )

(2015/C 72/14)

12. lappusē:

tekstu:

“6.1.2.   Partneri un atbilstīga partnerība

Partnerorganizācijām ir jābūt:

| — | nevalstiskām bezpeļņas organizācijām vai |
| --- | --- |

—

nevalstiskām bezpeļņas organizācijām vai

| — | civila rakstura publisko tiesību subjektiem, vai |
| --- | --- |

—

civila rakstura publisko tiesību subjektiem, vai

| — | Starptautiskajai Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācijai.” |
| --- | --- |

—

Starptautiskajai Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācijai.”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

“6.1.2.   Partneri un atbilstīga partnerība

Tehniskās palīdzības partnerorganizācijas ietilpst kādā no šīm kategorijām:

| — | nevalstiskās bezpeļņas organizācijas, kuras ir izveidotas atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktiem un kuru galvenā mītne ir Savienības teritorijā, vai |
| --- | --- |

—

nevalstiskās bezpeļņas organizācijas, kuras ir izveidotas atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktiem un kuru galvenā mītne ir Savienības teritorijā, vai

| — | civila rakstura publisko tiesību subjekti, vai |
| --- | --- |

—

civila rakstura publisko tiesību subjekti, vai

| — | Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija. |
| --- | --- |

—

Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija.

Spēju attīstīšanas partnerorganizācijas ietilpst kādā no šīm kategorijām:

| — | nevalstiskās bezpeļņas organizācijas, kuras darbojas vai ir dibinātas trešajā valstī atbilstīgi šajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, vai |
| --- | --- |

—

nevalstiskās bezpeļņas organizācijas, kuras darbojas vai ir dibinātas trešajā valstī atbilstīgi šajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, vai

| — | civila rakstura publisko tiesību subjekti, vai |
| --- | --- |

—

civila rakstura publisko tiesību subjekti, vai

| — | starptautiskās aģentūras un organizācijas.” |
| --- | --- |

—

starptautiskās aģentūras un organizācijas.”

13. lappusē:

tekstu:

tekstu:

| “b) | Iestādes, kas reģistrētas turpmāk minētajās valstīs, var būt partneri spēju attīstīšanas projektos:






  — | Eiropas Savienības dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Īrija, Itālija, Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija, |
| --- | --- | --- |

“b)

Iestādes, kas reģistrētas turpmāk minētajās valstīs, var būt partneri spēju attīstīšanas projektos:

—

Eiropas Savienības dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Īrija, Itālija, Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija,

| — | trešās valstis, kurām tiek sniegta humānā palīdzība (2); saraksts ar trešām valstīm ir pieejams šeit: https://eacea.ec.europa.eu/eu-aid-volunteers/funding/ |
| --- | --- |

—

trešās valstis, kurām tiek sniegta humānā palīdzība (2); saraksts ar trešām valstīm ir pieejams šeit: https://eacea.ec.europa.eu/eu-aid-volunteers/funding/

Spēju attīstīšanas projektos jāiesaista pieteikuma iesniedzējs un partnerorganizācijas no vismaz sešām dažādām valstīm, turklāt:

| — | vismaz trīs partneriem jābūt no trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

vismaz trīs partneriem jābūt no trešām valstīm,

| — | visiem partneriem no programmā iesaistītajām valstīm vismaz 5 gadus jādarbojas humānās palīdzības jomā, |
| --- | --- |

—

visiem partneriem no programmā iesaistītajām valstīm vismaz 5 gadus jādarbojas humānās palīdzības jomā,

| — | vismaz diviem partneriem no trešām valstīm jādarbojas humānās palīdzības jomā, |
| --- | --- |

—

vismaz diviem partneriem no trešām valstīm jādarbojas humānās palīdzības jomā,

| — | vismaz vienam partnerim no programmā iesaistītajām valstīm ne mazāk kā 5 gadus jādarbojas brīvprātīgā darba pārvaldības jomā.” |
| --- | --- |

—

vismaz vienam partnerim no programmā iesaistītajām valstīm ne mazāk kā 5 gadus jādarbojas brīvprātīgā darba pārvaldības jomā.”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

| “b) | Iestādes, kas reģistrētas turpmāk minētajās valstīs, var būt partneri spēju attīstīšanas projektos:






  — | Eiropas Savienības dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Īrija, Itālija, Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija, |
| --- | --- | --- |

“b)

Iestādes, kas reģistrētas turpmāk minētajās valstīs, var būt partneri spēju attīstīšanas projektos:

—

Eiropas Savienības dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Īrija, Itālija, Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija,

| — | trešās valstis, kurām tiek sniegta humānā palīdzība (1). |
| --- | --- |

—

trešās valstis, kurām tiek sniegta humānā palīdzība (1).

Spēju attīstīšanas projektos jāiesaista pieteikuma iesniedzējs un partnerorganizācijas no vismaz sešām dažādām valstīm, turklāt:

| — | partnerībās iesaista partnerus no vismaz trīs valstīm, kuras piedalās programmā, ieskaitot pieteikuma iesniedzēju, un no vismaz trīs trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

partnerībās iesaista partnerus no vismaz trīs valstīm, kuras piedalās programmā, ieskaitot pieteikuma iesniedzēju, un no vismaz trīs trešām valstīm,

| — | visiem partneriem no programmā iesaistītajām valstīm vismaz 5 gadus jādarbojas humānās palīdzības jomā, |
| --- | --- |

—

visiem partneriem no programmā iesaistītajām valstīm vismaz 5 gadus jādarbojas humānās palīdzības jomā,

| — | vismaz diviem partneriem no trešām valstīm jādarbojas humānās palīdzības jomā, |
| --- | --- |

—

vismaz diviem partneriem no trešām valstīm jādarbojas humānās palīdzības jomā,

| — | vismaz vienam partnerim no programmā iesaistītajām valstīm ne mazāk kā 5 gadus jādarbojas brīvprātīgā darba pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

—

vismaz vienam partnerim no programmā iesaistītajām valstīm ne mazāk kā 5 gadus jādarbojas brīvprātīgā darba pārvaldības jomā.

---

(1)  Humānā palīdzība ir definēta Regulas (ES) Nr. 375/2014 3. panta d) punktā, proti, tie ir pasākumi un operācijas trešās valstīs, lai nodrošinātu vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā. Tā ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tam, atbalsta pasākumus ar mērķi nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušajiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī pasākumus ar mērķi nostiprināt sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, stiprināt noturību un krīžu pārvarēšanas un seku likvidēšanas spēju.”

1

---