# Euroopan unionin L 89/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 89 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta1. huhtikuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 89

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta1. huhtikuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/506, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteistä, jotka Saksa on toteuttanut yrityksen Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja eri lentoyhtiöiden osalta SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 868)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/507, annettu 16 päivänä syyskuuta 2014, toimenpiteestä SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007), jonka Saksa on toteuttanut
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6411)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/508, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, infrastruktuurituesta, jota Saksan väitetään myöntäneen yritykselle Propapier PM2 GmbH – Valtiontuki SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6847)

   (
  1
  ) | 72 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2015/506, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteistä, jotka Saksa on toteuttanut yrityksen Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja eri lentoyhtiöiden osalta SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 868)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 868)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2015/507, annettu 16 päivänä syyskuuta 2014, toimenpiteestä SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007), jonka Saksa on toteuttanut
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6411)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6411)

1

37

*

Komission päätös (EU) 2015/508, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, infrastruktuurituesta, jota Saksan väitetään myöntäneen yritykselle Propapier PM2 GmbH – Valtiontuki SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6847)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6847)

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 1.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/506,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2014,

toimenpiteistä, jotka Saksa on toteuttanut yrityksen Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja eri lentoyhtiöiden osalta SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 868)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen (2) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana komissio vastaanotti kanteluja useilta tahoilta. Kantelujen mukaan eräät lentoyhtiöt sekä Berlin-Schönefeldin lentoaseman, jäljempänä ’Schönefeldin lentoasema’, pitäjä ovat mahdollisesti saaneet laitonta valtiontukea toiminnalleen kyseisellä lentoasemalla. |
| --- | --- |

(1)

Vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana komissio vastaanotti kanteluja useilta tahoilta. Kantelujen mukaan eräät lentoyhtiöt sekä Berlin-Schönefeldin lentoaseman, jäljempänä ’Schönefeldin lentoasema’, pitäjä ovat mahdollisesti saaneet laitonta valtiontukea toiminnalleen kyseisellä lentoasemalla.

| (2) | Komissio pyysi 17 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Saksaa toimittamaan lisätietoja asiasta. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 17 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Saksaa toimittamaan lisätietoja asiasta. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komissio ilmoitti Saksalle 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski edellä mainittuja toimenpiteitä, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Samassa yhteydessä komissio antoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla tietojen antamista koskevan välipäätöksen sellaisten asiakirjojen ja tietojen osalta, joita komissio tarvitsee arvioidakseen, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet valtiontukea. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Saksalle 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski edellä mainittuja toimenpiteitä, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Samassa yhteydessä komissio antoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla tietojen antamista koskevan välipäätöksen sellaisten asiakirjojen ja tietojen osalta, joita komissio tarvitsee arvioidakseen, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet valtiontukea.

| (4) | Saksa toimitti huomautuksensa komissiolle 4 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä ja täydensi huomautuksiaan lisäasiakirjoilla 3 päivänä maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Saksa toimitti huomautuksensa komissiolle 4 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä ja täydensi huomautuksiaan lisäasiakirjoilla 3 päivänä maaliskuuta 2008.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä lokakuuta 2007 (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä lokakuuta 2007 (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

| (6) | Komissio vastaanotti huomautuksia useilta asianomaisilta ja välitti kyseiset huomautukset Saksalle 16 päivänä tammikuuta ja 20 päivänä helmikuuta 2008. Saksa toimitti huomautuksensa asianomaisten osapuolten huomautuksista 15 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti Saksalle lisätietopyynnön 31 päivänä elokuuta 2009. Saksa vastasi pyyntöön kolmessa osassa 28 päivänä syyskuuta, 12 päivänä lokakuuta ja 28 päivänä lokakuuta 2009. Komissio toimitti Saksalle uuden lisätietopyynnön 4 päivänä huhtikuuta 2011. Saksa vastasi pyyntöön toimittamalla uusia huomautuksia ja lisäasiakirjoja 19 päivänä toukokuuta 2011. Komissio välitti Saksalle 10 päivänä lokakuuta 2011 asianomaisilta osapuolilta saadut lisätiedot. Saksa esitti huomautuksensa kyseisistä lisätiedoista 7 päivänä marraskuuta 2011 ja vastasi komission 17 päivänä tammikuuta 2012 esittämään tietopyyntöön 14 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti huomautuksia useilta asianomaisilta ja välitti kyseiset huomautukset Saksalle 16 päivänä tammikuuta ja 20 päivänä helmikuuta 2008. Saksa toimitti huomautuksensa asianomaisten osapuolten huomautuksista 15 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti Saksalle lisätietopyynnön 31 päivänä elokuuta 2009. Saksa vastasi pyyntöön kolmessa osassa 28 päivänä syyskuuta, 12 päivänä lokakuuta ja 28 päivänä lokakuuta 2009. Komissio toimitti Saksalle uuden lisätietopyynnön 4 päivänä huhtikuuta 2011. Saksa vastasi pyyntöön toimittamalla uusia huomautuksia ja lisäasiakirjoja 19 päivänä toukokuuta 2011. Komissio välitti Saksalle 10 päivänä lokakuuta 2011 asianomaisilta osapuolilta saadut lisätiedot. Saksa esitti huomautuksensa kyseisistä lisätiedoista 7 päivänä marraskuuta 2011 ja vastasi komission 17 päivänä tammikuuta 2012 esittämään tietopyyntöön 14 päivänä helmikuuta 2012.

2.   YLEINEN TAUSTA

| (7) | Vuonna 1990 tapahtuneen Saksan yhdistymisen jälkeen Berliinin lentoliikenteen tilanne oli hyvin erikoinen, mikä johtui siitä, että kaupunki oli ollut jaettuna itäiseen ja läntiseen osaan vuosikymmenten ajan. Keskusta-alueen lentoasemat Berlin-Tegel, jäljempänä ’Tegel’, ja Berlin-Tempelhof, jäljempänä ’Tempelhof’, sijaitsevat entisen Länsi-Berliinin alueella. Schönefeldin lentoasema puolestaan sijaitsee entisen Itä-Berliinin alueella Berliinin ja Brandenburgin osavaltioiden rajalla. |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 1990 tapahtuneen Saksan yhdistymisen jälkeen Berliinin lentoliikenteen tilanne oli hyvin erikoinen, mikä johtui siitä, että kaupunki oli ollut jaettuna itäiseen ja läntiseen osaan vuosikymmenten ajan. Keskusta-alueen lentoasemat Berlin-Tegel, jäljempänä ’Tegel’, ja Berlin-Tempelhof, jäljempänä ’Tempelhof’, sijaitsevat entisen Länsi-Berliinin alueella. Schönefeldin lentoasema puolestaan sijaitsee entisen Itä-Berliinin alueella Berliinin ja Brandenburgin osavaltioiden rajalla.

| (8) | Tempelhof avattiin vuonna 1923. Sen käyttö oli mahdollista vain pienillä ilma-aluksilla, koska sen kiitorata oli lyhyt. Lentoaseman nykyaikaistaminen ei ollut helppoa, sillä se sijaitsee historiallisten paikkojen luetteloon kuuluvalla alueella. Lisäksi Tempelhofia ympäröivät asuinalueet, minkä takia sen laajentaminen oli mahdotonta. Toiminta Tempelhofin lentoasemalla lakkasi 30 päivänä lokakuuta 2008. |
| --- | --- |

(8)

Tempelhof avattiin vuonna 1923. Sen käyttö oli mahdollista vain pienillä ilma-aluksilla, koska sen kiitorata oli lyhyt. Lentoaseman nykyaikaistaminen ei ollut helppoa, sillä se sijaitsee historiallisten paikkojen luetteloon kuuluvalla alueella. Lisäksi Tempelhofia ympäröivät asuinalueet, minkä takia sen laajentaminen oli mahdotonta. Toiminta Tempelhofin lentoasemalla lakkasi 30 päivänä lokakuuta 2008.

| (9) | Tegelin lentoasema avattiin vuonna 1948 tavaroiden lennättämiseksi Berliiniin Neuvostoliiton asettaman kauppasaarron aikana. Vuodesta 1968 alkaen useat lentoyhtiöt siirsivät toimintansa Tempelhofin lentoasemalta Tegeliin, koska Tempelhof ei soveltunut suihkukoneille. Vuodesta 1975 lähtien Tegel on ollut Berliinin matkustajaliikenteen päälentoasema. 1990-luvun alkupuolella Tegelin enimmäiskapasiteetti ylittyi ruuhka-aikoina. Merkittävät kapasiteettirajoitukset olisi voitu välttää pitkällä aikavälillä vain laajentamalla kiitorataverkostoa ja rakentamalla suurempi terminaali. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista, koska Tempelhofin tavoin myös Tegel on keskusta-alueella sijaitseva lentoasema, jota ympäröivät asuinalueet ja ajoväylät. Lentoliikenteen lisääntyminen Tegelin asemalla olisi myös lisännyt paikallisten asukkaiden kokemaa meluhaittaa. |
| --- | --- |

(9)

Tegelin lentoasema avattiin vuonna 1948 tavaroiden lennättämiseksi Berliiniin Neuvostoliiton asettaman kauppasaarron aikana. Vuodesta 1968 alkaen useat lentoyhtiöt siirsivät toimintansa Tempelhofin lentoasemalta Tegeliin, koska Tempelhof ei soveltunut suihkukoneille. Vuodesta 1975 lähtien Tegel on ollut Berliinin matkustajaliikenteen päälentoasema. 1990-luvun alkupuolella Tegelin enimmäiskapasiteetti ylittyi ruuhka-aikoina. Merkittävät kapasiteettirajoitukset olisi voitu välttää pitkällä aikavälillä vain laajentamalla kiitorataverkostoa ja rakentamalla suurempi terminaali. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista, koska Tempelhofin tavoin myös Tegel on keskusta-alueella sijaitseva lentoasema, jota ympäröivät asuinalueet ja ajoväylät. Lentoliikenteen lisääntyminen Tegelin asemalla olisi myös lisännyt paikallisten asukkaiden kokemaa meluhaittaa.

| (10) | Schönefeld avattiin vuonna 1946 Neuvostoliiton Saksan sotilashallinnon määräyksestä. Aluksi se toimi sotilaslentokenttänä, jota käyttivät myös kaupalliset lentoyhtiöt, kuten Aeroflot ja myöhemmin myös itäsaksalainen Interflug. Ennen Saksan poliittisen tilanteen muuttumista vuonna 1990 Schönefeldin lentoasemaa oli jo laajennettu useasti. Koska Schönefeld oli suunniteltu sotilaslentoasemaksi, se ei vastannut nykyaikaisen kaupallisen lentoliikenteen tarpeita, ja poliittisen tilanteen muuttumisen jälkeiseen aikaan mennessä Schönefeld oli jo huonossa kunnossa. Schönefeldin uudistaminen länsieurooppalaisten turvamääräysten mukaiseksi edellytti huomattavia investointeja 1990-luvun aikana. Lisäksi Schönefeld sijaitsi kauempana kaupungin keskustasta kuin Tempelhof ja Tegel, minkä vuoksi ainakin tietyt matkustajaryhmät ja lentoyhtiöt pitivät sitä vähemmän houkuttelevana vaihtoehtona Tempelhofiin ja Tegeliin verrattuna. |
| --- | --- |

(10)

Schönefeld avattiin vuonna 1946 Neuvostoliiton Saksan sotilashallinnon määräyksestä. Aluksi se toimi sotilaslentokenttänä, jota käyttivät myös kaupalliset lentoyhtiöt, kuten Aeroflot ja myöhemmin myös itäsaksalainen Interflug. Ennen Saksan poliittisen tilanteen muuttumista vuonna 1990 Schönefeldin lentoasemaa oli jo laajennettu useasti. Koska Schönefeld oli suunniteltu sotilaslentoasemaksi, se ei vastannut nykyaikaisen kaupallisen lentoliikenteen tarpeita, ja poliittisen tilanteen muuttumisen jälkeiseen aikaan mennessä Schönefeld oli jo huonossa kunnossa. Schönefeldin uudistaminen länsieurooppalaisten turvamääräysten mukaiseksi edellytti huomattavia investointeja 1990-luvun aikana. Lisäksi Schönefeld sijaitsi kauempana kaupungin keskustasta kuin Tempelhof ja Tegel, minkä vuoksi ainakin tietyt matkustajaryhmät ja lentoyhtiöt pitivät sitä vähemmän houkuttelevana vaihtoehtona Tempelhofiin ja Tegeliin verrattuna.

| (11) | Historiallisten syiden takia kaikkien kolmen Berliinin lentoaseman toiminnasta vastasivat eri yhtiöt. Saksan yhdistymisen myötä kyseiset yritykset yhdistettiin yhdeksi holdingyhtiöksi, jonka nimi oli Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH, jäljempänä ’BBF’. Yhtiön omistivat Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot (kumpikin erikseen 37 %) sekä Saksan liittohallitus (26 %). Vuoteen 2003 asti holdingyhtiöllä oli kaksi tytäryhtiötä: Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH, jäljempänä ’BFG’, joka vastasi Tegelin ja Tempelhofin toiminnasta, sekä Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH, jäljempänä ’FBS’, joka toimi Schönefeldin lentoaseman pitäjänä. BBF ja FBS yhdistyivät lokakuussa 2003. BFG:stä tuli FBS:n tytäryhtiö. FBS nimettiin uudelleen 1 päivänä tammikuuta 2012, jolloin sen nimeksi tuli Flughafen Berlin Brandenburg GmbH, jäljempänä ’FBB’. |
| --- | --- |

(11)

Historiallisten syiden takia kaikkien kolmen Berliinin lentoaseman toiminnasta vastasivat eri yhtiöt. Saksan yhdistymisen myötä kyseiset yritykset yhdistettiin yhdeksi holdingyhtiöksi, jonka nimi oli Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH, jäljempänä ’BBF’. Yhtiön omistivat Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot (kumpikin erikseen 37 %) sekä Saksan liittohallitus (26 %). Vuoteen 2003 asti holdingyhtiöllä oli kaksi tytäryhtiötä: Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH, jäljempänä ’BFG’, joka vastasi Tegelin ja Tempelhofin toiminnasta, sekä Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH, jäljempänä ’FBS’, joka toimi Schönefeldin lentoaseman pitäjänä. BBF ja FBS yhdistyivät lokakuussa 2003. BFG:stä tuli FBS:n tytäryhtiö. FBS nimettiin uudelleen 1 päivänä tammikuuta 2012, jolloin sen nimeksi tuli Flughafen Berlin Brandenburg GmbH, jäljempänä ’FBB’.

| (12) | 1990-luvun kuluessa kävikin pian ilmi, että olemassa olevien lentoasemien kapasiteetin hyödyntämistä on tehostettava. Kaupunki oli siihen asti ollut poliittisista syistä jakautunut. Berliinin lentoliikenteen odotettiin yleisesti kasvavan (ks. jäljempänä oleva taulukko 1), mikä johtui osittain Berliinin nimeämisestä uudelleen Saksan pääkaupungiksi.

  Taulukko 1


  Berliinin lentoasemien matkustajamäärät (miljoonaa matkustajaa)









  Vuosi | Schönefeld | Tegel | Tempelhof |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | 1,1 | 6,7 | ei saatavilla |
| 1992 | 1,4 | 6,6 | ei saatavilla |
| 1993 | 1,6 | 7 | 1,1 |
| 1994 | 1,8 | 7,2 | ei saatavilla |
| 1995 | 1,9 | 8,2 | ei saatavilla |
| 1996 | 1,8 | 8,3 | ei saatavilla |
| 1997 | 1,9 | 8,6 | ei saatavilla |
| 1998 | 1,9 | 8,8 | 0,9 |
| 1999 | 1,9 | 9,5 | ei saatavilla |
| 2000 | 2,1 | 10,3 | ei saatavilla |
| 2001 | 1,9 | 9,9 | ei saatavilla |
| 2002 | 1,6 | 9,1 | ei saatavilla |
| 2003 | 1,7 | 11,1 | 0,5 |
| 2004 | 3,3 | 11 | 0,4 |
| 2005 | 5 | 11,5 | 0,5 |
| 2006 | 6 | 11,8 | 0,6 |
| 2007 | 6,3 | 13,5 | 0,4 |
| 2008 | 6,6 | 14,5 | 0,4 |
| 2009 | 6,8 | 14,2 | suljettu |
| 2010 | 7,3 | 15,0 | suljettu |
| 2011 | 7,1 | 16,9 | suljettu |
| 2012 | 7,1 | 18,2 | suljettu |
| Lähde: | Komission päätös valtiontukiasiassa NN 25/2009 (ex N 167/2009) – Saksa – Berlin-Brandenburgin kansainvälisen lentoaseman rahoitus (EUVL C 179, 1.8.2009, s. 5); tiedot päivitetty FBB:n vuosikertomuksissa julkaistujen tietojen perusteella. |

(12)

1990-luvun kuluessa kävikin pian ilmi, että olemassa olevien lentoasemien kapasiteetin hyödyntämistä on tehostettava. Kaupunki oli siihen asti ollut poliittisista syistä jakautunut. Berliinin lentoliikenteen odotettiin yleisesti kasvavan (ks. jäljempänä oleva taulukko 1), mikä johtui osittain Berliinin nimeämisestä uudelleen Saksan pääkaupungiksi.

Taulukko 1

Berliinin lentoasemien matkustajamäärät (miljoonaa matkustajaa)

Vuosi

Schönefeld

Tegel

Tempelhof

1991

1,1

6,7

ei saatavilla

1992

1,4

6,6

ei saatavilla

1993

1,6

7

1,1

1994

1,8

7,2

ei saatavilla

1995

1,9

8,2

ei saatavilla

1996

1,8

8,3

ei saatavilla

1997

1,9

8,6

ei saatavilla

1998

1,9

8,8

0,9

1999

1,9

9,5

ei saatavilla

2000

2,1

10,3

ei saatavilla

2001

1,9

9,9

ei saatavilla

2002

1,6

9,1

ei saatavilla

2003

1,7

11,1

0,5

2004

3,3

11

0,4

2005

5

11,5

0,5

2006

6

11,8

0,6

2007

6,3

13,5

0,4

2008

6,6

14,5

0,4

2009

6,8

14,2

suljettu

2010

7,3

15,0

suljettu

2011

7,1

16,9

suljettu

2012

7,1

18,2

suljettu

Lähde:

Komission päätös valtiontukiasiassa NN 25/2009 (ex N 167/2009) – Saksa – Berlin-Brandenburgin kansainvälisen lentoaseman rahoitus (EUVL C 179, 1.8.2009, s. 5); tiedot päivitetty FBB:n vuosikertomuksissa julkaistujen tietojen perusteella.

| (13) | Edellä kuvattujen seikkojen takia ajatus yhdestä Berliini-Brandenburgin alueen lentoasemasta esitettiin heti Saksan yhdistymisen jälkeen. Berliinin lentoasemien matkustajamääriä koskevien ennusteiden perusteella oletettiin, että lentoliikenteen kasvu voitaisiin hoitaa tehokkaasti vain perustamalla yksi sopivan kokoinen ja viimeisimmän tekniikan mukainen lentoasema. |
| --- | --- |

(13)

Edellä kuvattujen seikkojen takia ajatus yhdestä Berliini-Brandenburgin alueen lentoasemasta esitettiin heti Saksan yhdistymisen jälkeen. Berliinin lentoasemien matkustajamääriä koskevien ennusteiden perusteella oletettiin, että lentoliikenteen kasvu voitaisiin hoitaa tehokkaasti vain perustamalla yksi sopivan kokoinen ja viimeisimmän tekniikan mukainen lentoasema.

| (14) | Suunnittelu yhden ja ainoan lentoaseman perustamiseksi Berliiniin käynnistyi tammikuussa 1992. Kesäkuun 20 päivänä 1993 uuden lentoaseman mahdolliseksi sijainniksi ilmoitettiin Schönefeldin lentoaseman eteläpuolella sijaitseva alue sekä kaksi muuta aluetta (Sperenbergin ja Jüterborgin lentokentät). Tegelin ja Tempelhofin lentoasemia ei pidetty soveltuvina kahdesta syystä, jotka ovat kyseisten, keskusta-alueella sijaitsevien lentoasemien negatiiviset vaikutukset paikallisiin asukkaisiin (etenkin meluhaitat) ja se, että lentoasemia ei voitaisi laajentaa riittävästi Berliinin uuden ja ainoan lentoaseman tarpeita vastaaviksi. Sijoituspaikaksi valittiin Schönefeld viime kädessä siksi, että se on suhteellisen lähellä keskustaa (vaikka sijaitseekin kaupungin keskustan ulkopuolella) ja sinne on hyvät maantie- ja rautatieyhteydet. Näin ollen päätettiin, että olemassa olevaa Schönefeldin lentoasemaa laajennetaan ja uudistetaan ja että siitä tehdään Berliinin päälentoasema, jonka nimeksi tulee Berlin-Brandenburg Willy Brandt, jäljempänä ’BER’. Samalla päätettiin, että Tegelin ja Tempelhofin lentoasemat suljetaan. Päätös vahvistettiin muodollisesti 28 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella, jonka allekirjoittajia olivat Saksan liittohallitus sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot. |
| --- | --- |

(14)

Suunnittelu yhden ja ainoan lentoaseman perustamiseksi Berliiniin käynnistyi tammikuussa 1992. Kesäkuun 20 päivänä 1993 uuden lentoaseman mahdolliseksi sijainniksi ilmoitettiin Schönefeldin lentoaseman eteläpuolella sijaitseva alue sekä kaksi muuta aluetta (Sperenbergin ja Jüterborgin lentokentät). Tegelin ja Tempelhofin lentoasemia ei pidetty soveltuvina kahdesta syystä, jotka ovat kyseisten, keskusta-alueella sijaitsevien lentoasemien negatiiviset vaikutukset paikallisiin asukkaisiin (etenkin meluhaitat) ja se, että lentoasemia ei voitaisi laajentaa riittävästi Berliinin uuden ja ainoan lentoaseman tarpeita vastaaviksi. Sijoituspaikaksi valittiin Schönefeld viime kädessä siksi, että se on suhteellisen lähellä keskustaa (vaikka sijaitseekin kaupungin keskustan ulkopuolella) ja sinne on hyvät maantie- ja rautatieyhteydet. Näin ollen päätettiin, että olemassa olevaa Schönefeldin lentoasemaa laajennetaan ja uudistetaan ja että siitä tehdään Berliinin päälentoasema, jonka nimeksi tulee Berlin-Brandenburg Willy Brandt, jäljempänä ’BER’. Samalla päätettiin, että Tegelin ja Tempelhofin lentoasemat suljetaan. Päätös vahvistettiin muodollisesti 28 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella, jonka allekirjoittajia olivat Saksan liittohallitus sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot.

| (15) | BBF:n osakkaat suunnittelivat toteuttavansa BER-hankkeen yksityisen lentoaseman omistajan ja pitäjän avulla. Vuonna 1997 päätettiin käynnistää yksityistämishanke, jossa kaikki BBF:n osakkeet myytäisiin yksityiselle sijoittajalle ja tulevalle ostajalle myönnettäisiin lentoaseman käyttöoikeus. |
| --- | --- |

(15)

BBF:n osakkaat suunnittelivat toteuttavansa BER-hankkeen yksityisen lentoaseman omistajan ja pitäjän avulla. Vuonna 1997 päätettiin käynnistää yksityistämishanke, jossa kaikki BBF:n osakkeet myytäisiin yksityiselle sijoittajalle ja tulevalle ostajalle myönnettäisiin lentoaseman käyttöoikeus.

| (16) | BBF:n osakkaat eivät kuitenkaan päässeet sopimukseen yhdenkään tarjoajan kanssa, ja vuonna 2003 julkiset osakkaat ilmoittivat, että yksityistämisprosessi oli epäonnistunut ja että ne tulevat itse vastaamaan BER-lentoaseman rakentamisesta (5). |
| --- | --- |

(16)

BBF:n osakkaat eivät kuitenkaan päässeet sopimukseen yhdenkään tarjoajan kanssa, ja vuonna 2003 julkiset osakkaat ilmoittivat, että yksityistämisprosessi oli epäonnistunut ja että ne tulevat itse vastaamaan BER-lentoaseman rakentamisesta (5).

3.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS JA TAUSTA

3.1   Hallinta- ja voitonjakosopimus

| (17) | BBF ja BFG allekirjoittivat hallinta- ja voitonjakosopimuksen (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) 6 päivänä elokuuta 1992. Sopimuksen alkuperäinen sopimuskausi oli viisi vuotta, ja sopimusta jatkettaisiin automaattisesti kahden vuoden välein, paitsi jos toinen sopijapuoli päättäisi irtisanoa sen yhden vuoden irtisanomisajalla. Vastaava sopimus laadittiin myös BBF:n ja FBS:n välillä. Saksan lain mukaan yrityksen ja sen tytäryhtiön välillä tehtävä hallinta- ja voitonjakosopimus katsotaan sopimukseksi, jonka nojalla emoyhtiöllä on määräysvalta tytäryhtiön hallinnasta ja tytäryhtiöllä on velvollisuus siirtää kaikki voittonsa ja tappionsa emoyhtiön nimiin. Käytännössä sopimus tarkoittaa sitä, että emoyhtiön ja tytäryhtiön voitot ja tappiot lasketaan yhteen ja verotetaan sen mukaisesti. BBF:n ja sen tytäryhtiöiden välillä tehtyjen hallinta- ja voitonjakosopimusten perusteella kyseiset yhtiöt katsottiin siis yhdeksi verosubjektiksi yritysverotuksen osalta. |
| --- | --- |

(17)

BBF ja BFG allekirjoittivat hallinta- ja voitonjakosopimuksen (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) 6 päivänä elokuuta 1992. Sopimuksen alkuperäinen sopimuskausi oli viisi vuotta, ja sopimusta jatkettaisiin automaattisesti kahden vuoden välein, paitsi jos toinen sopijapuoli päättäisi irtisanoa sen yhden vuoden irtisanomisajalla. Vastaava sopimus laadittiin myös BBF:n ja FBS:n välillä. Saksan lain mukaan yrityksen ja sen tytäryhtiön välillä tehtävä hallinta- ja voitonjakosopimus katsotaan sopimukseksi, jonka nojalla emoyhtiöllä on määräysvalta tytäryhtiön hallinnasta ja tytäryhtiöllä on velvollisuus siirtää kaikki voittonsa ja tappionsa emoyhtiön nimiin. Käytännössä sopimus tarkoittaa sitä, että emoyhtiön ja tytäryhtiön voitot ja tappiot lasketaan yhteen ja verotetaan sen mukaisesti. BBF:n ja sen tytäryhtiöiden välillä tehtyjen hallinta- ja voitonjakosopimusten perusteella kyseiset yhtiöt katsottiin siis yhdeksi verosubjektiksi yritysverotuksen osalta.

| (18) | Vuonna 2003 BBF:n ja FBS:n yhdistymisen seurauksena BFG:n kanssa 6 päivänä elokuuta 1992 tehdyn hallinta- ja voitonjakosopimuksen mukaiset BBF:n oikeudet ja velvollisuudet siirtyivät FBS:lle. Lisäksi BBF:n ja FBS:n välisellä hallinta- ja voitonjakosopimuksella ei enää ollut merkitystä yhdstymisen kannalta. Kyseistä sopimusta ei näin ollen enää käsitellä jäljempänä tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2003 BBF:n ja FBS:n yhdistymisen seurauksena BFG:n kanssa 6 päivänä elokuuta 1992 tehdyn hallinta- ja voitonjakosopimuksen mukaiset BBF:n oikeudet ja velvollisuudet siirtyivät FBS:lle. Lisäksi BBF:n ja FBS:n välisellä hallinta- ja voitonjakosopimuksella ei enää ollut merkitystä yhdstymisen kannalta. Kyseistä sopimusta ei näin ollen enää käsitellä jäljempänä tässä päätöksessä.

| (19) | Käytännössä BBF:n ja BFG:n välillä 6 päivänä elokuuta 1992 tehty hallinta- ja voitonjakosopimus, jäljempänä ’hallinta- ja voitonjakosopimus’, merkitsi Schönefeldin toiminnasta aiheutuneiden tappioiden kattamista Tegelin toiminnasta syntyneillä voitoilla – ainakin tiettyinä vuosina. |
| --- | --- |

(19)

Käytännössä BBF:n ja BFG:n välillä 6 päivänä elokuuta 1992 tehty hallinta- ja voitonjakosopimus, jäljempänä ’hallinta- ja voitonjakosopimus’, merkitsi Schönefeldin toiminnasta aiheutuneiden tappioiden kattamista Tegelin toiminnasta syntyneillä voitoilla – ainakin tiettyinä vuosina.

| (20) | Schönefeldin lentoaseman toiminta oli tappiollista ainakin vuoteen 2006 saakka, kuten alla olevasta taulukosta voidaan nähdä. Taulukossa esitetään lentoaseman EBITDA (6)- ja EBIT (7)-luvut vuosina 2003–2006, ja ne on määritelty lentoaseman toiminnan suorien tulojen ja kustannusten perusteella:

  Taulukko 2


  Schönefeldin lentoaseman EBITDA ja EBIT 2003–2006










  EBITDA/EBIT
  (miljoonaa euroa) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA | [...] (8) | (...) | (...) | (...) |
| EBIT | (...) | (...) | (...) | (...) |

(20)

Schönefeldin lentoaseman toiminta oli tappiollista ainakin vuoteen 2006 saakka, kuten alla olevasta taulukosta voidaan nähdä. Taulukossa esitetään lentoaseman EBITDA (6)- ja EBIT (7)-luvut vuosina 2003–2006, ja ne on määritelty lentoaseman toiminnan suorien tulojen ja kustannusten perusteella:

Taulukko 2

Schönefeldin lentoaseman EBITDA ja EBIT 2003–2006

EBITDA/EBIT

(miljoonaa euroa)

2003

2004

2005

2006

EBITDA

[...] (8)

(...)

(...)

(...)

EBIT

(...)

(...)

(...)

(...)

| (21) | Schönefeldin lentoaseman heikko tulos ei kuitenkaan antanut aihetta epäillä FBS:n, BFG:n ja vuoteen 2003 saakka näiden holdingyhtiön BBF:n muodostaman konsernin, jäljempänä ’FBS-konserni’, elinkelpoisuutta. FBS-konserni oli johdonmukaisesti pystynyt itse tuottamaan riittävät taloudelliset resurssit tai hankkimaan tarvittavan rahoituksen markkinoilta. Komission tietojen mukaan FBS-konsernille on myönnetty julkista rahoitusta vain komission hyväksymän BER-hankkeen rahoitukseen (9) liittyvänä. |
| --- | --- |

(21)

Schönefeldin lentoaseman heikko tulos ei kuitenkaan antanut aihetta epäillä FBS:n, BFG:n ja vuoteen 2003 saakka näiden holdingyhtiön BBF:n muodostaman konsernin, jäljempänä ’FBS-konserni’, elinkelpoisuutta. FBS-konserni oli johdonmukaisesti pystynyt itse tuottamaan riittävät taloudelliset resurssit tai hankkimaan tarvittavan rahoituksen markkinoilta. Komission tietojen mukaan FBS-konsernille on myönnetty julkista rahoitusta vain komission hyväksymän BER-hankkeen rahoitukseen (9) liittyvänä.

| (22) | Konsernin tilanne johtui etenkin Tegelin lentoaseman suhteellisen hyvästä taloudellisesta suorituskyvystä, joka lievensi Schönefeldin lentoaseman toiminnasta aiheutuneiden tappioiden negatiivisia vaikutuksia FBS-konserniin. Vuosien 1990 ja 2005 välisenä aikana Schönefeldiin ja Tempelhofiin verrattuna Tegel oli nykyaikainen lentoasema, jolla toimivat tärkeimmät Berliiniin liikennöivät täyden palvelun liikenteenharjoittajat ja jota ainakin tietyt matkustajaryhmät ja lentoyhtiöt pitivät Berliinin alueen houkuttelevimpana lentoasemana. Lisäksi Berliinin matkustajalentoliikenne kasvoi vuosien 1990 ja 2005 välisenä aikana, mikä paransi koko FBS-konsernin asemaa. |
| --- | --- |

(22)

Konsernin tilanne johtui etenkin Tegelin lentoaseman suhteellisen hyvästä taloudellisesta suorituskyvystä, joka lievensi Schönefeldin lentoaseman toiminnasta aiheutuneiden tappioiden negatiivisia vaikutuksia FBS-konserniin. Vuosien 1990 ja 2005 välisenä aikana Schönefeldiin ja Tempelhofiin verrattuna Tegel oli nykyaikainen lentoasema, jolla toimivat tärkeimmät Berliiniin liikennöivät täyden palvelun liikenteenharjoittajat ja jota ainakin tietyt matkustajaryhmät ja lentoyhtiöt pitivät Berliinin alueen houkuttelevimpana lentoasemana. Lisäksi Berliinin matkustajalentoliikenne kasvoi vuosien 1990 ja 2005 välisenä aikana, mikä paransi koko FBS-konsernin asemaa.

| (23) | Kuten taulukosta 1 voidaan todeta, Tegelin vuotuinen matkustajamäärä kasvoi tasaisesti 1990-luvulla ja jälleen vuodesta 2004 eteenpäin. Schönefeldin osalta vuotuinen matkustajamäärä kasvoi huomattavasti 1990-luvun alkupuolella (1,1 miljoonasta matkustajasta 1,9 miljoonaan matkustajaan vuosien 1991 ja 1995 välisenä aikana), mutta kasvu pysähtyi vuosikymmenen jälkipuoliskolla ja matkustajamäärät laskivat vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana (2,1 miljoonasta matkustajasta 1,7 miljoonaan matkustajaan vuodessa). Vuosien 1991 ja 2003 välisenä aikana Berliinin absoluuttisina lukuina kasvaneista liikennemääristä huolehti pääasiassa Tegel, ei Schönefeld. Vaikka Schönefeldin vuotuinen matkustajamäärä kasvoikin kyseisenä ajanjaksona 600 000 matkustajalla, kasvoi Tegelin vuotuinen matkustajamäärä jopa 4,4 miljoonalla matkustajalla. Lentoliikenne kasvoi tasaisesti molemmilla lentoasemilla vuosien 2003 ja 2012 välisenä aikana: kuten taulukossa 1 on esitetty, Schönefeldin lentoliikenne kasvoi 417 prosenttia (1,7 miljoonasta matkustajasta 7,1 miljoonaan matkustajaan vuodessa) ja Tegelin 63 prosenttia (11,1 miljoonasta matkustajasta 18,2 miljoonaan matkustajaan vuodessa). Vuosiin 1991–2003 verrattuna lentoliikenne kasvoi absoluuttisina lukuina lähes yhtä paljon kummallakin lentoasemalla, mikä tarkoittaa myös sitä, että suhteellisesti Schönefeldin kasvu oli paljon suurempaa kuin Tegelin. |
| --- | --- |

(23)

Kuten taulukosta 1 voidaan todeta, Tegelin vuotuinen matkustajamäärä kasvoi tasaisesti 1990-luvulla ja jälleen vuodesta 2004 eteenpäin. Schönefeldin osalta vuotuinen matkustajamäärä kasvoi huomattavasti 1990-luvun alkupuolella (1,1 miljoonasta matkustajasta 1,9 miljoonaan matkustajaan vuosien 1991 ja 1995 välisenä aikana), mutta kasvu pysähtyi vuosikymmenen jälkipuoliskolla ja matkustajamäärät laskivat vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana (2,1 miljoonasta matkustajasta 1,7 miljoonaan matkustajaan vuodessa). Vuosien 1991 ja 2003 välisenä aikana Berliinin absoluuttisina lukuina kasvaneista liikennemääristä huolehti pääasiassa Tegel, ei Schönefeld. Vaikka Schönefeldin vuotuinen matkustajamäärä kasvoikin kyseisenä ajanjaksona 600 000 matkustajalla, kasvoi Tegelin vuotuinen matkustajamäärä jopa 4,4 miljoonalla matkustajalla. Lentoliikenne kasvoi tasaisesti molemmilla lentoasemilla vuosien 2003 ja 2012 välisenä aikana: kuten taulukossa 1 on esitetty, Schönefeldin lentoliikenne kasvoi 417 prosenttia (1,7 miljoonasta matkustajasta 7,1 miljoonaan matkustajaan vuodessa) ja Tegelin 63 prosenttia (11,1 miljoonasta matkustajasta 18,2 miljoonaan matkustajaan vuodessa). Vuosiin 1991–2003 verrattuna lentoliikenne kasvoi absoluuttisina lukuina lähes yhtä paljon kummallakin lentoasemalla, mikä tarkoittaa myös sitä, että suhteellisesti Schönefeldin kasvu oli paljon suurempaa kuin Tegelin.

3.2   Schönefeldin lentoasemamaksutaulukot

| (24) | FBS-konserni pyrki 1990-luvulla kannustamaan lentoyhtiöitä siirtämään toimintansa kapasiteettinsa äärirajoilla toimivalta Tegelin lentoasemalta Schönefeldin lentoasemalle, joka oli vajaakäytössä (10). Tavoitteena oli ratkaista Tegelin ruuhkaongelmat Schönefeldin kapasiteetin optimaalisen hyödyntämisen avulla. Konserni otti asiassa yhteyttä sekä Tegelin ja Tempelhofin lentoasemilla jo toimiviin lentoyhtiöihin että lentoyhtiöihin, joilla ei vielä ollut toimintaa Berliinissä. Useat liikenteenharjoittajat ilmaisivat kiinnostuksensa, mutta eivät kuitenkaan markkinointisyistä siirtäneet toimintaansa Schönefeldin lentoasemalle. Tämä johtui etenkin siitä, että Schönefeldin lentoasemalla ei toiminut niin sanottua ”ankkurikäyttäjää” (11) eikä Schönefeldin infrastruktuuri ollut yhtä moderni kuin Tegelin lentoaseman. Edes edulliset lentoasemamaksut ja muut taloudelliset kannustimet eivät pystyneet kumoamaan tätä haittapuolta. Näin ollen yritys siirtää osa Tegelin liikenteestä Schönefeldin lentoasemalle ja houkutella Schönefeldin asemalle liikenteenharjoittajia, joilla ei vielä ollut toimintaa Berliinissä, epäonnistui. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että, kuten edellä kuvattiin, Tegelin lentoliikenne kasvoi vuosien 1991 ja 2003 välisenä aikana 4,4 miljoonalla matkustajalla mutta Schönefeldin vain 600 000 matkustajalla. |
| --- | --- |

(24)

FBS-konserni pyrki 1990-luvulla kannustamaan lentoyhtiöitä siirtämään toimintansa kapasiteettinsa äärirajoilla toimivalta Tegelin lentoasemalta Schönefeldin lentoasemalle, joka oli vajaakäytössä (10). Tavoitteena oli ratkaista Tegelin ruuhkaongelmat Schönefeldin kapasiteetin optimaalisen hyödyntämisen avulla. Konserni otti asiassa yhteyttä sekä Tegelin ja Tempelhofin lentoasemilla jo toimiviin lentoyhtiöihin että lentoyhtiöihin, joilla ei vielä ollut toimintaa Berliinissä. Useat liikenteenharjoittajat ilmaisivat kiinnostuksensa, mutta eivät kuitenkaan markkinointisyistä siirtäneet toimintaansa Schönefeldin lentoasemalle. Tämä johtui etenkin siitä, että Schönefeldin lentoasemalla ei toiminut niin sanottua ”ankkurikäyttäjää” (11) eikä Schönefeldin infrastruktuuri ollut yhtä moderni kuin Tegelin lentoaseman. Edes edulliset lentoasemamaksut ja muut taloudelliset kannustimet eivät pystyneet kumoamaan tätä haittapuolta. Näin ollen yritys siirtää osa Tegelin liikenteestä Schönefeldin lentoasemalle ja houkutella Schönefeldin asemalle liikenteenharjoittajia, joilla ei vielä ollut toimintaa Berliinissä, epäonnistui. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että, kuten edellä kuvattiin, Tegelin lentoliikenne kasvoi vuosien 1991 ja 2003 välisenä aikana 4,4 miljoonalla matkustajalla mutta Schönefeldin vain 600 000 matkustajalla.

| (25) | Tämä käynnisti pohdinnan, miten Schönefeldin lentoaseman taloudellista tilannetta voitaisiin parhaiten parantaa ennen BER-lentoaseman avaamista. Lentoaseman tilapäinen sulkeminen ei ollut vaihtoehto. Strategisten pohdintojen aiheena oli kuitenkin muun muassa lentoasemamaksujen taso ja niiden asettaminen sellaiselle tasolle, joka houkuttelisi lentoasemalle lisää liikennettä. |
| --- | --- |

(25)

Tämä käynnisti pohdinnan, miten Schönefeldin lentoaseman taloudellista tilannetta voitaisiin parhaiten parantaa ennen BER-lentoaseman avaamista. Lentoaseman tilapäinen sulkeminen ei ollut vaihtoehto. Strategisten pohdintojen aiheena oli kuitenkin muun muassa lentoasemamaksujen taso ja niiden asettaminen sellaiselle tasolle, joka houkuttelisi lentoasemalle lisää liikennettä.

| (26) | Saksassa lentoasemat hinnoittelevat lentoyhtiöille tarjottavat infrastruktuuripalvelut omien lentoasemamaksutaulukkojensa perusteella, jotka julkaistaan Saksan lentoliikenteeseen liittyvien asioiden virallisessa lehdessä Nachrichten für Luftfahrer. Kukin lentoasema laatii oman maksutaulukkonsa ja ilmoittaa sen osavaltionsa toimivaltaiselle siviili-ilmailuviranomaiselle. |
| --- | --- |

(26)

Saksassa lentoasemat hinnoittelevat lentoyhtiöille tarjottavat infrastruktuuripalvelut omien lentoasemamaksutaulukkojensa perusteella, jotka julkaistaan Saksan lentoliikenteeseen liittyvien asioiden virallisessa lehdessä Nachrichten für Luftfahrer. Kukin lentoasema laatii oman maksutaulukkonsa ja ilmoittaa sen osavaltionsa toimivaltaiselle siviili-ilmailuviranomaiselle.

| (27) | Vuodesta 2003 Schönefeldin lentoasemalla on ollut käytössä useita eri maksutaulukkoja. Ajanjaksolla 1 päivästä elokuuta 200330 päivään huhtikuuta 2004 Tegelin, Tempelhofin ja Schönefeldin lentoasemilla on ollut käytössä yhteinen maksutaulukko, jäljempänä ’vuoden 2003 taulukko’. Kyseisen taulukon ei katsottu olevan riittävän houkutteleva kannustamaan lentoyhtiöitä avaamaan uusia reittejä tai lisäämään lentojensa määrää Schönefeldin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(27)

Vuodesta 2003 Schönefeldin lentoasemalla on ollut käytössä useita eri maksutaulukkoja. Ajanjaksolla 1 päivästä elokuuta 200330 päivään huhtikuuta 2004 Tegelin, Tempelhofin ja Schönefeldin lentoasemilla on ollut käytössä yhteinen maksutaulukko, jäljempänä ’vuoden 2003 taulukko’. Kyseisen taulukon ei katsottu olevan riittävän houkutteleva kannustamaan lentoyhtiöitä avaamaan uusia reittejä tai lisäämään lentojensa määrää Schönefeldin lentoasemalla.

| (28) | Tämän takia FBS:n osakkaat antoivat vuonna 2003 konsulttiyritykselle ([...], jäljempänä ’konsultti’) toimeksiannon kehittää strategia, joka parantaisi Schönefeldin taloudellista tilannetta ennen BER-lentoaseman avaamista ja joka voitaisiin toteuttaa nopealla aikataululla. |
| --- | --- |

(28)

Tämän takia FBS:n osakkaat antoivat vuonna 2003 konsulttiyritykselle ([...], jäljempänä ’konsultti’) toimeksiannon kehittää strategia, joka parantaisi Schönefeldin taloudellista tilannetta ennen BER-lentoaseman avaamista ja joka voitaisiin toteuttaa nopealla aikataululla.

| (29) | Konsultin analyysi osoitti, että Berliinin lentoliikenteessä oli huomattavaa kasvupotentiaalia useasta eri syystä. Konsultti arvioi, että Berliinin talousalueella oli potentiaalia jopa 10 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Konsultti myös kuvasi useita rakenteellisia seikkoja, jotka voisivat edistää lentoliikenteen kasvua. Tärkeimmät seikat olivat useiden suurten monikansallisten yritysten päämajojen sijaitseminen alueella, se, että Berliini on Saksan suurin yliopistokaupunki ja ”etnisen liikenteen” (12) keskus, sekä se, että 2000-luvun alussa Berliini nähtiin kehittyvänä pääkaupunkina ja turistikohteena (13). Lisäksi konsultti osoitti, että verrattuna muiden pääkaupunkien lentoasemiin Berliinillä oli vuonna 2003 yhä potentiaalia lisätä halpalentoyhtiöiden liikennemääriä. |
| --- | --- |

(29)

Konsultin analyysi osoitti, että Berliinin lentoliikenteessä oli huomattavaa kasvupotentiaalia useasta eri syystä. Konsultti arvioi, että Berliinin talousalueella oli potentiaalia jopa 10 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Konsultti myös kuvasi useita rakenteellisia seikkoja, jotka voisivat edistää lentoliikenteen kasvua. Tärkeimmät seikat olivat useiden suurten monikansallisten yritysten päämajojen sijaitseminen alueella, se, että Berliini on Saksan suurin yliopistokaupunki ja ”etnisen liikenteen” (12) keskus, sekä se, että 2000-luvun alussa Berliini nähtiin kehittyvänä pääkaupunkina ja turistikohteena (13). Lisäksi konsultti osoitti, että verrattuna muiden pääkaupunkien lentoasemiin Berliinillä oli vuonna 2003 yhä potentiaalia lisätä halpalentoyhtiöiden liikennemääriä.

| (30) | Kyseisenä ajankohtana halpalentoyhtiöiden harjoittama lentoliikenne kasvoi merkittävästi koko Euroopassa (14). Useiden tutkimusten mukaan halpalentoyhtiöiden kasvu johtui enimmäkseen uusista matkustajista, mikä siis lisäsi kokonaismatkustajamäärää. Konsultin ennusteen mukaan halpalentoliikenne voisi lisätä liikenteen määrää Schönefeldin lentoasemalla lyhyellä aikavälillä (eli vuosien 2003 ja 2005 välillä) yhteensä 600 000–900 000 matkustajalla vuodessa ja keskipitkällä aikavälillä (eli vuosien 2005 ja 2010 välillä) 300 000 matkustajalla vuodessa. |
| --- | --- |

(30)

Kyseisenä ajankohtana halpalentoyhtiöiden harjoittama lentoliikenne kasvoi merkittävästi koko Euroopassa (14). Useiden tutkimusten mukaan halpalentoyhtiöiden kasvu johtui enimmäkseen uusista matkustajista, mikä siis lisäsi kokonaismatkustajamäärää. Konsultin ennusteen mukaan halpalentoliikenne voisi lisätä liikenteen määrää Schönefeldin lentoasemalla lyhyellä aikavälillä (eli vuosien 2003 ja 2005 välillä) yhteensä 600 000–900 000 matkustajalla vuodessa ja keskipitkällä aikavälillä (eli vuosien 2005 ja 2010 välillä) 300 000 matkustajalla vuodessa.

| (31) | Konsultin mukaan strategia halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseksi Schönefeldin lentoasemalle ei vaatisi merkittäviä strategisia muutoksia, infrastruktuuri-investointeja tai olemassa olevan infrastruktuurin merkittävää muuttamista. |
| --- | --- |

(31)

Konsultin mukaan strategia halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseksi Schönefeldin lentoasemalle ei vaatisi merkittäviä strategisia muutoksia, infrastruktuuri-investointeja tai olemassa olevan infrastruktuurin merkittävää muuttamista.

| (32) | Konsultti näin ollen suositteli kyseisen strategian, jäljempänä ’halpalentoyhtiöstrategia’, toteuttamista ja ehdotti, että strategia voitaisiin toteuttaa sekä lentoasemamaksujen määräalennusten että taloudellisten kannustimien avulla (15). |
| --- | --- |

(32)

Konsultti näin ollen suositteli kyseisen strategian, jäljempänä ’halpalentoyhtiöstrategia’, toteuttamista ja ehdotti, että strategia voitaisiin toteuttaa sekä lentoasemamaksujen määräalennusten että taloudellisten kannustimien avulla (15).

| (33) | FBS päätti laatia ja toteuttaa halpalentoyhtiöstrategian ja otti tätä tarkoitusta varten käyttöön uuden maksutaulukon, jäljempänä ’vuoden 2004 taulukko’. Toisin kuin vuoden 2003 taulukko, vuoden 2004 taulukko laadittiin erityisesti Schönefeldin lentoasemaa varten. Uusi taulukko, joka hyväksyttiin 30 päivänä huhtikuuta 2004 ja jota sovellettiin 1 päivästä toukokuuta 2004, sisälsi seuraavat maksulajit:






  a) | lentoonlähtö- ja laskeutumismaksut, jotka määritettiin erityisesti ilma-aluksen suurimman lentoonlähtöpainon perusteella; |
| --- | --- | --- |

(33)

FBS päätti laatia ja toteuttaa halpalentoyhtiöstrategian ja otti tätä tarkoitusta varten käyttöön uuden maksutaulukon, jäljempänä ’vuoden 2004 taulukko’. Toisin kuin vuoden 2003 taulukko, vuoden 2004 taulukko laadittiin erityisesti Schönefeldin lentoasemaa varten. Uusi taulukko, joka hyväksyttiin 30 päivänä huhtikuuta 2004 ja jota sovellettiin 1 päivästä toukokuuta 2004, sisälsi seuraavat maksulajit:

a)

lentoonlähtö- ja laskeutumismaksut, jotka määritettiin erityisesti ilma-aluksen suurimman lentoonlähtöpainon perusteella;

| b) | matkustajamaksut, jotka määritettiin lähtevien matkustajien lukumäärän ja lennon määränpään perusteella; |
| --- | --- |

b)

matkustajamaksut, jotka määritettiin lähtevien matkustajien lukumäärän ja lennon määränpään perusteella;

| c) | ilma-aluksen pysäköintimaksut, jotka määritettiin ilma-aluksen suurimman lentoonlähtöpainon ja pysäköintialueen käytön keston perusteella. |
| --- | --- |

c)

ilma-aluksen pysäköintimaksut, jotka määritettiin ilma-aluksen suurimman lentoonlähtöpainon ja pysäköintialueen käytön keston perusteella.

| (34) | Taulukko sisälsi useita taloudellisia kannustimia:






  a) | ’Matkustajamääräalennuksella’ tarkoitetaan sitä, että osa matkustajamaksuista maksetaan takaisin kuljetettujen matkustajien määrän mukaan:

  Taulukko 3


  Vuoden 2004 taulukon mukaiset matkustajamääräalennukset







  Matkustajamäärä vuodessa | Korvausprosentti |
| --- | --- | --- | --- |
| Yli 50 000 | 5 |
| Yli 100 000 | 10 |
| Yli 150 000 | 15 |
| Yli 250 000 | 20 |

(34)

Taulukko sisälsi useita taloudellisia kannustimia:

a)

’Matkustajamääräalennuksella’ tarkoitetaan sitä, että osa matkustajamaksuista maksetaan takaisin kuljetettujen matkustajien määrän mukaan:

Taulukko 3

Vuoden 2004 taulukon mukaiset matkustajamääräalennukset

Matkustajamäärä vuodessa

Korvausprosentti

Yli 50 000

5

Yli 100 000

10

Yli 150 000

15

Yli 250 000

20

| b) | ”Kasvukannustin” koostuu ”määränpääkannustimesta” ja ”taajuuskannustimesta”, joista ensimmäinen myönnettiin uusien reittien avaamisesta Schönefeldin lentoasemalta ja jälkimmäinen lentojen määrän lisäämisestä Schönefeldistä lähtevillä reiteillä. Määränpääkannustin kattoi ensimmäisenä vuotena Landegrundtarif-maksusta (joka on kunkin lennon lentoonlähtö- ja laskeutumismaksujen ja matkustajamaksujen summa) jopa 80 prosenttia, toisena vuotena 60 prosenttia, kolmantena vuotena 40 prosenttia ja neljäntenä vuotena 20 prosenttia. Taajuuskannustin kattoi jopa 60 prosenttia Landegrundtarif-maksusta ensimmäisenä vuotena ja 40 prosenttia toisena vuotena. Tarkoituksena oli, että FBS:n ja lentoyhtiöiden välillä tehtäisiin kahdenväliset sopimukset, joissa määriteltäisiin maksuja koskevat tarkat ehdot. |
| --- | --- |

b)

”Kasvukannustin” koostuu ”määränpääkannustimesta” ja ”taajuuskannustimesta”, joista ensimmäinen myönnettiin uusien reittien avaamisesta Schönefeldin lentoasemalta ja jälkimmäinen lentojen määrän lisäämisestä Schönefeldistä lähtevillä reiteillä. Määränpääkannustin kattoi ensimmäisenä vuotena Landegrundtarif-maksusta (joka on kunkin lennon lentoonlähtö- ja laskeutumismaksujen ja matkustajamaksujen summa) jopa 80 prosenttia, toisena vuotena 60 prosenttia, kolmantena vuotena 40 prosenttia ja neljäntenä vuotena 20 prosenttia. Taajuuskannustin kattoi jopa 60 prosenttia Landegrundtarif-maksusta ensimmäisenä vuotena ja 40 prosenttia toisena vuotena. Tarkoituksena oli, että FBS:n ja lentoyhtiöiden välillä tehtäisiin kahdenväliset sopimukset, joissa määriteltäisiin maksuja koskevat tarkat ehdot.

| (35) | Vuoden 2004 taulukkoa muutettiin heinäkuussa 2005. Muutoksen mukaan lentoyhtiölle voidaan myöntää määränpääkannustin, jos se avaa uuden reitin jollekin Berliinin lentoasemalle eli määränpäähän, johon ei aiemmin ole lennetty suoraan Berliinin ulkopuolelta. Aiemmin määränpääkannustin oli myönnetty vain uusille Schönefeldin lentoasemalta lähteville reiteille, vaikka kyseinen lentoyhtiö olisi lentänyt aiemmin suoraan jollekin muulle Berliinin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2004 taulukkoa muutettiin heinäkuussa 2005. Muutoksen mukaan lentoyhtiölle voidaan myöntää määränpääkannustin, jos se avaa uuden reitin jollekin Berliinin lentoasemalle eli määränpäähän, johon ei aiemmin ole lennetty suoraan Berliinin ulkopuolelta. Aiemmin määränpääkannustin oli myönnetty vain uusille Schönefeldin lentoasemalta lähteville reiteille, vaikka kyseinen lentoyhtiö olisi lentänyt aiemmin suoraan jollekin muulle Berliinin lentoasemalle.

| (36) | Tammikuun 19 päivänä 2006 hyväksyttiin jälleen uusi maksutaulukko, jäljempänä ”vuoden 2006 taulukko”, ja se tuli voimaan takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2006. Vuoden 2004 taulukosta poiketen uusi taulukko ei sisältänyt taajuuskannustinta. Vuoden 2006 taulukko kattoi seuraavat kolme keskeistä taloudellista kannustinta: ”kasvukannustin” (16), joka liittyi matkustajamäärän tai rahtipainon kasvuun lentoa kohti, ”määränpääkannustin”, joka myönnettiin uuden suoran reitin avaamisesta Berliinin ja toisen määränpään välille, ja ’matkustajamääräalennus’. |
| --- | --- |

(36)

Tammikuun 19 päivänä 2006 hyväksyttiin jälleen uusi maksutaulukko, jäljempänä ”vuoden 2006 taulukko”, ja se tuli voimaan takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2006. Vuoden 2004 taulukosta poiketen uusi taulukko ei sisältänyt taajuuskannustinta. Vuoden 2006 taulukko kattoi seuraavat kolme keskeistä taloudellista kannustinta: ”kasvukannustin” (16), joka liittyi matkustajamäärän tai rahtipainon kasvuun lentoa kohti, ”määränpääkannustin”, joka myönnettiin uuden suoran reitin avaamisesta Berliinin ja toisen määränpään välille, ja ’matkustajamääräalennus’.

| (37) | Vuoden 2006 taulukon mukaan liikenteenharjoittajan, joka avaa uuden reitin Berliiniin, on valittava määränpääkannustimen ja kasvukannustimen väliltä. Valinta on tehtävä ennen uuden reitin avaamista, ja liikenteenharjoittaja sitoutuu noudattamaan kyseistä kertapäätöstä. |
| --- | --- |

(37)

Vuoden 2006 taulukon mukaan liikenteenharjoittajan, joka avaa uuden reitin Berliiniin, on valittava määränpääkannustimen ja kasvukannustimen väliltä. Valinta on tehtävä ennen uuden reitin avaamista, ja liikenteenharjoittaja sitoutuu noudattamaan kyseistä kertapäätöstä.

| (38) | Määränpääkannustin kattoi ensimmäisenä uuden reitin avaamista seuranneena lentokautena Landegrundtarif-maksusta 80 prosenttia, toisena kautena 60 prosenttia, kolmantena kautena 40 prosenttia, neljäntenä kautena 20 prosenttia ja viidentenä kautena 10 prosenttia. Lisäksi, mikäli lentoyhtiö lopettaisi liikennöinnin uudella reitillä ennen viidennen lentokauden päättymistä, se olisi velvollinen maksamaan saamansa määränpääkannustimen takaisin seuraavasti: ensimmäisen lentokauden osalta Landegrundtarif-maksusta 60 prosenttia, toisen kauden osalta 40 prosenttia, kolmannen kauden osalta 20 prosenttia, neljännen kauden osalta 10 prosenttia ja viidennen kauden osalta 0 prosenttia. |
| --- | --- |

(38)

Määränpääkannustin kattoi ensimmäisenä uuden reitin avaamista seuranneena lentokautena Landegrundtarif-maksusta 80 prosenttia, toisena kautena 60 prosenttia, kolmantena kautena 40 prosenttia, neljäntenä kautena 20 prosenttia ja viidentenä kautena 10 prosenttia. Lisäksi, mikäli lentoyhtiö lopettaisi liikennöinnin uudella reitillä ennen viidennen lentokauden päättymistä, se olisi velvollinen maksamaan saamansa määränpääkannustimen takaisin seuraavasti: ensimmäisen lentokauden osalta Landegrundtarif-maksusta 60 prosenttia, toisen kauden osalta 40 prosenttia, kolmannen kauden osalta 20 prosenttia, neljännen kauden osalta 10 prosenttia ja viidennen kauden osalta 0 prosenttia.

| (39) | Liikenteenharjoittajalle voitiin myöntää kasvukannustin, jos tämä onnistui lisäämään matkustajamääräänsä tai rahtipainoaan lentoa kohti edellisvuoteen verrattuna. Kasvukannustimen määrä määritettiin saavutetun kasvun perusteella maksutaulukossa asetetun kaavan mukaisesti ja muutettiin sitten lentoasemamaksualennuksiksi, jotka ajan mittaan asteittain pienenivät. Kasvukannustinta voitiin myöntää enintään viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

(39)

Liikenteenharjoittajalle voitiin myöntää kasvukannustin, jos tämä onnistui lisäämään matkustajamääräänsä tai rahtipainoaan lentoa kohti edellisvuoteen verrattuna. Kasvukannustimen määrä määritettiin saavutetun kasvun perusteella maksutaulukossa asetetun kaavan mukaisesti ja muutettiin sitten lentoasemamaksualennuksiksi, jotka ajan mittaan asteittain pienenivät. Kasvukannustinta voitiin myöntää enintään viiden vuoden ajan.

| (40) | Matkustajamääräalennuksen ehtoja muutettiin ja laajennettiin vain hiukan vuoden 2004 taulukkoon verrattuna. Vuoden 2006 taulukon mukaisesti matkustajamääräalennus, johon taulukossa viitattiin termillä ”määräalennus”, koostui lentoonlähtö- ja laskeutumismaksujen korvauksista sekä matkustajamaksujen korvauksista, joka riippui kuljetettujen matkustajien määrästä. Korvausprosentit olivat seuraavat:

  Taulukko 4


  Määräalennus, vuoden 2006 taulukon mukaiset alennukset







  Matkustajamäärä vuodessa | Korvausprosentti |
| --- | --- | --- |
| Yli 50 000 | 5 |
| Yli 100 000 | 10 |
| Yli 250 000 | 15 |
| Yli 500 000 | 20 |
| Yli 1 000 000 | 30 |
| Yli 2 000 000 | 40 |

(40)

Matkustajamääräalennuksen ehtoja muutettiin ja laajennettiin vain hiukan vuoden 2004 taulukkoon verrattuna. Vuoden 2006 taulukon mukaisesti matkustajamääräalennus, johon taulukossa viitattiin termillä ”määräalennus”, koostui lentoonlähtö- ja laskeutumismaksujen korvauksista sekä matkustajamaksujen korvauksista, joka riippui kuljetettujen matkustajien määrästä. Korvausprosentit olivat seuraavat:

Taulukko 4

Määräalennus, vuoden 2006 taulukon mukaiset alennukset

Matkustajamäärä vuodessa

Korvausprosentti

Yli 50 000

5

Yli 100 000

10

Yli 250 000

15

Yli 500 000

20

Yli 1 000 000

30

Yli 2 000 000

40

3.3   FBS:n ja eräiden liikenteenharjoittajien väliset yksittäiset sopimukset

3.3.1   Easyjetin houkutteleminen Schönefeldin lentoasemalle ankkurikäyttäjäksi

| (41) | Schönefeldin lentoaseman halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen yhteydessä vuonna 2003 FBS käynnisti neuvottelut yrityksen Easyjet Airline Company Ltd., jäljempänä ’Easyjet’, kanssa. Easyjet oli etsimässä uutta tukikohtaa Manner-Euroopan toiminnoilleen. Se lupasi sijoittaa edullisia lentoasemamaksuja ja muita taloudellisia kannustimia vastaan Schönefeldin lentoasemalle ensimmäisen toimintavuotensa (2004) aikana neljä ilma-alusta, toisena vuotena kuusi ilma-alusta ja vuosina 2006–2009 vielä yhden ilma-aluksen kunakin vuotena. Saksan mukaan FBS näki tämän mahdollisuutena houkutella jo markkinoille vakiintunut halpalentoyhtiö Schönefeldin lentoasemalle ankkurikäyttäjäksi. |
| --- | --- |

(41)

Schönefeldin lentoaseman halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen yhteydessä vuonna 2003 FBS käynnisti neuvottelut yrityksen Easyjet Airline Company Ltd., jäljempänä ’Easyjet’, kanssa. Easyjet oli etsimässä uutta tukikohtaa Manner-Euroopan toiminnoilleen. Se lupasi sijoittaa edullisia lentoasemamaksuja ja muita taloudellisia kannustimia vastaan Schönefeldin lentoasemalle ensimmäisen toimintavuotensa (2004) aikana neljä ilma-alusta, toisena vuotena kuusi ilma-alusta ja vuosina 2006–2009 vielä yhden ilma-aluksen kunakin vuotena. Saksan mukaan FBS näki tämän mahdollisuutena houkutella jo markkinoille vakiintunut halpalentoyhtiö Schönefeldin lentoasemalle ankkurikäyttäjäksi.

| (42) | FBS ja Easyjet tekivät 19 päivänä joulukuuta 2003 sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2003 Easyjet-sopimus’, jossa sovittiin edellä mainituista ehdoista. Sopimuksessa määritettiin erityinen Easyjetiin sovellettava maksujärjestelmä, joka poikkesi muutoin sovellettavasta maksutaulukosta. Kyseisessä maksujärjestelmässä maksut määritettiin pelkästään lähtevien matkustajien määrän perusteella. Lisäksi siinä sovittiin alennusjärjestelmästä, joka perustui siihen, miten paljon enemmän matkustajia Easyjet on kuljettanut asianomaisen vuoden aikana edellisvuoteen verrattuna. Tämä erityinen alennusjärjestelmä sisällytettiin myöhemmin vuoden 2006 taulukkoon nimellä ”kasvukannustin” (ks. johdanto-osan 36–39 kappale). Lisäksi FBS ja Easyjet sopivat määränpääkannustimesta. Kyseinen kannustin toteutettaisiin kertaluonteisena maksuna, jonka suuruus olisi [...] euroa jokaista uutta Easyjetin käyttöön ottamaa päivittäistä edestakaista lentoa kohti. Näiden maksujen suorittaminen kuitenkin lopetettiin vuonna 2004. Määränpääkannustimella tuettiin yhteensä 19:ää uutta Easyjetin käyttöön ottamaa päivittäistä edestakaista lentoa. |
| --- | --- |

(42)

FBS ja Easyjet tekivät 19 päivänä joulukuuta 2003 sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2003 Easyjet-sopimus’, jossa sovittiin edellä mainituista ehdoista. Sopimuksessa määritettiin erityinen Easyjetiin sovellettava maksujärjestelmä, joka poikkesi muutoin sovellettavasta maksutaulukosta. Kyseisessä maksujärjestelmässä maksut määritettiin pelkästään lähtevien matkustajien määrän perusteella. Lisäksi siinä sovittiin alennusjärjestelmästä, joka perustui siihen, miten paljon enemmän matkustajia Easyjet on kuljettanut asianomaisen vuoden aikana edellisvuoteen verrattuna. Tämä erityinen alennusjärjestelmä sisällytettiin myöhemmin vuoden 2006 taulukkoon nimellä ”kasvukannustin” (ks. johdanto-osan 36–39 kappale). Lisäksi FBS ja Easyjet sopivat määränpääkannustimesta. Kyseinen kannustin toteutettaisiin kertaluonteisena maksuna, jonka suuruus olisi [...] euroa jokaista uutta Easyjetin käyttöön ottamaa päivittäistä edestakaista lentoa kohti. Näiden maksujen suorittaminen kuitenkin lopetettiin vuonna 2004. Määränpääkannustimella tuettiin yhteensä 19:ää uutta Easyjetin käyttöön ottamaa päivittäistä edestakaista lentoa.

| (43) | Alun perin FBS ja Easyjet tekivät sopimuksen 10 vuoden ajaksi, minkä lisäksi Easyjetillä oli optio jatkaa sopimusta vielä 10 vuodella. FBS ja Easyjet kuitenkin tekivät 11 päivänä syyskuuta 2007 muutossopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2007 Easyjet-muutossopimus’, jossa muokattiin alkuperäisen sopimuksen kestoa ja muita sopimusehtoja. Muutossopimuksessa määrättiin, että vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, voimassaolo päättyisi BER-lentoaseman avaamiseen, jonka oli tarkoitus tapahtua vuonna 2011. Lentoasemamaksujen osalta vuoden 2007 Easyjet-muutossopimus sisälsi dynaamisen viittauksen lentoasemalla yleisesti sovellettuun maksutaulukkoon (17), minkä johdosta Schönefeldin lentoasemalla käytössä olevaa maksutaulukkoa sovellettaisiin myös Easyjetiin, vaikka FBS muuttaisi kyseistä taulukkoa sopimuksen teon jälkeen. |
| --- | --- |

(43)

Alun perin FBS ja Easyjet tekivät sopimuksen 10 vuoden ajaksi, minkä lisäksi Easyjetillä oli optio jatkaa sopimusta vielä 10 vuodella. FBS ja Easyjet kuitenkin tekivät 11 päivänä syyskuuta 2007 muutossopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2007 Easyjet-muutossopimus’, jossa muokattiin alkuperäisen sopimuksen kestoa ja muita sopimusehtoja. Muutossopimuksessa määrättiin, että vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, voimassaolo päättyisi BER-lentoaseman avaamiseen, jonka oli tarkoitus tapahtua vuonna 2011. Lentoasemamaksujen osalta vuoden 2007 Easyjet-muutossopimus sisälsi dynaamisen viittauksen lentoasemalla yleisesti sovellettuun maksutaulukkoon (17), minkä johdosta Schönefeldin lentoasemalla käytössä olevaa maksutaulukkoa sovellettaisiin myös Easyjetiin, vaikka FBS muuttaisi kyseistä taulukkoa sopimuksen teon jälkeen.

| (44) | Easyjetin liikennemäärät Schönefeldin lentoasemalla kasvoivat hyvin nopeasti vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana. Easyjet pystyi jopa lisäämään Schönefeldiin sijoitettujen ilma-alusten määrää nopeammalla aikataululla kuin FBS:n kanssa tehdyssä sopimuksessa määrättiin. Vuonna 2006 Schönefeldistä tulikin Easyjetin suurin tukikohta Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(44)

Easyjetin liikennemäärät Schönefeldin lentoasemalla kasvoivat hyvin nopeasti vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana. Easyjet pystyi jopa lisäämään Schönefeldiin sijoitettujen ilma-alusten määrää nopeammalla aikataululla kuin FBS:n kanssa tehdyssä sopimuksessa määrättiin. Vuonna 2006 Schönefeldistä tulikin Easyjetin suurin tukikohta Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella.

| (45) | Tämä voidaan nähdä taulukosta 5, joka osoittaa Easyjetin liikennemäärien kehityksen Schönefeldin lentoasemalla (sekä absoluuttisesti mitattuna että prosenttiosuutena Schönefeldin kokonaismatkustajamääristä) vuosien 2004 ja 2010 välisenä aikana.

  Taulukko 5


  Easyjetin liikennemäärien kehitys Schönefeldin lentoasemalla vuosien 2004 ja 2010 välisenä aikana













  Easyjetin matkustajamäärän kehitys |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Easyjet | 1 003 387 | 2 355 251 | 2 811 568 | 2 921 241 | 3 218 851 | 2 887 114 | 2 971 263 |
| Easyjetin matkustajamäärän osuus Schönefeldin kokonaismatkustajamäärästä | 30 % | 46 % | 46 % | 46 % | 48 % | 42 % | 41 % |

(45)

Tämä voidaan nähdä taulukosta 5, joka osoittaa Easyjetin liikennemäärien kehityksen Schönefeldin lentoasemalla (sekä absoluuttisesti mitattuna että prosenttiosuutena Schönefeldin kokonaismatkustajamääristä) vuosien 2004 ja 2010 välisenä aikana.

Taulukko 5

Easyjetin liikennemäärien kehitys Schönefeldin lentoasemalla vuosien 2004 ja 2010 välisenä aikana

Easyjetin matkustajamäärän kehitys

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Easyjet

1 003 387

2 355 251

2 811 568

2 921 241

3 218 851

2 887 114

2 971 263

Easyjetin matkustajamäärän osuus Schönefeldin kokonaismatkustajamäärästä

30 %

46 %

46 %

46 %

48 %

42 %

41 %

3.3.2   Muiden lentoyhtiöiden sijoittautuminen Schönefeldin lentoasemalle

| (46) | Sen lisäksi, että FBS sai Easyjetin ankkurikäyttäjäksi, se ryhtyi toimiin myös muiden halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseksi. FBS onnistui tekemään yksittäiset sopimukset seuraavien halpalentoyhtiöiden kanssa: Germanwings GmbH, jäljempänä ’Germanwings’, Ryanair Limited, jäljempänä ’Ryanair’, Volare Airlines SpA, jäljempänä ’Volare’, V-Bird Airlines B.V., jäljempänä ’V-Bird’, Norwegian Air Shuttle AS, jäljempänä ’Norwegian Air Shuttle’, Icelandair Reykjavik Airport, jäljempänä ’Icelandair’, ja Aer Lingus Limited, jäljempänä ’Aer Lingus’, joihin tässä päätöksessä viitataan termillä ”halpalentoyhtiöt” (18). |
| --- | --- |

(46)

Sen lisäksi, että FBS sai Easyjetin ankkurikäyttäjäksi, se ryhtyi toimiin myös muiden halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseksi. FBS onnistui tekemään yksittäiset sopimukset seuraavien halpalentoyhtiöiden kanssa: Germanwings GmbH, jäljempänä ’Germanwings’, Ryanair Limited, jäljempänä ’Ryanair’, Volare Airlines SpA, jäljempänä ’Volare’, V-Bird Airlines B.V., jäljempänä ’V-Bird’, Norwegian Air Shuttle AS, jäljempänä ’Norwegian Air Shuttle’, Icelandair Reykjavik Airport, jäljempänä ’Icelandair’, ja Aer Lingus Limited, jäljempänä ’Aer Lingus’, joihin tässä päätöksessä viitataan termillä ”halpalentoyhtiöt” (18).

| (47) | Sekä Ryanairin että Germanwingsin tapauksessa sopijapuolten välillä tehtiin kaksi erillistä sopimusta: ensimmäinen vuonna 2003 ja toinen vuonna 2004. |
| --- | --- |

(47)

Sekä Ryanairin että Germanwingsin tapauksessa sopijapuolten välillä tehtiin kaksi erillistä sopimusta: ensimmäinen vuonna 2003 ja toinen vuonna 2004.

| (48) | Sopimukset Ryanairin, Volaren ja V-Birdin kanssa sekä ensimmäinen sopimus Germanwingsin kanssa tehtiin ennen vuoden 2004 taulukon hyväksymistä ja voimaantuloa (ks. johdanto-osan 33 kappale). Kyseisissä sopimuksissa kuvattiin Schönefeldin lentoasemalta liikennöitävät reitit ja niillä lennettävien lentojen tiheys. Sopimuksissa myös sovittiin maksujen muodossa yksittäisille liikenteenharjoittajille annettavista taloudellisista kannustimista, joista neuvoteltiin, jotta kyseiset liikenteenharjoittajat saataisiin käynnistämään toimintansa tai laajentamaan toimintaansa Schönefeldin lentoasemalla odottamatta ensin uuden, taloudellisia kannustimia sisältävän maksutaulukon käyttöönottoa. Maksut suoritettaisiin, edellyttäen että lentoyhtiö kuljettaisi vähintään tietyn prosenttiosuuden sopimuksessa määritellyistä lennoista (19). Ensimmäisessä sopimuksessa Ryanairin kanssa sovittiin [...] miljoonan euron maksusta yhden vuoden aikana (eli sopimuksen keston aikana). V-Birdin ja Volaren kanssa solmituissa sopimuksissa määrättiin [...] miljoonan euron maksusta kolmen vuoden aikana, ja maksu jyvitettiin asteittain pieneneviksi vuotuisiksi maksueriksi. Germanwingsin kanssa tehdyssä ensimmäisessä sopimuksessa säädettiin maksusta, joka suoritettaisiin soveltuvien lentoasemamaksujen asteittain pienenevänä alennuksena kolmen vuoden aikana, sekä FBS:n myöntämästä markkinointitoimia koskevasta rahoituksesta, joka oli [...] euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(48)

Sopimukset Ryanairin, Volaren ja V-Birdin kanssa sekä ensimmäinen sopimus Germanwingsin kanssa tehtiin ennen vuoden 2004 taulukon hyväksymistä ja voimaantuloa (ks. johdanto-osan 33 kappale). Kyseisissä sopimuksissa kuvattiin Schönefeldin lentoasemalta liikennöitävät reitit ja niillä lennettävien lentojen tiheys. Sopimuksissa myös sovittiin maksujen muodossa yksittäisille liikenteenharjoittajille annettavista taloudellisista kannustimista, joista neuvoteltiin, jotta kyseiset liikenteenharjoittajat saataisiin käynnistämään toimintansa tai laajentamaan toimintaansa Schönefeldin lentoasemalla odottamatta ensin uuden, taloudellisia kannustimia sisältävän maksutaulukon käyttöönottoa. Maksut suoritettaisiin, edellyttäen että lentoyhtiö kuljettaisi vähintään tietyn prosenttiosuuden sopimuksessa määritellyistä lennoista (19). Ensimmäisessä sopimuksessa Ryanairin kanssa sovittiin [...] miljoonan euron maksusta yhden vuoden aikana (eli sopimuksen keston aikana). V-Birdin ja Volaren kanssa solmituissa sopimuksissa määrättiin [...] miljoonan euron maksusta kolmen vuoden aikana, ja maksu jyvitettiin asteittain pieneneviksi vuotuisiksi maksueriksi. Germanwingsin kanssa tehdyssä ensimmäisessä sopimuksessa säädettiin maksusta, joka suoritettaisiin soveltuvien lentoasemamaksujen asteittain pienenevänä alennuksena kolmen vuoden aikana, sekä FBS:n myöntämästä markkinointitoimia koskevasta rahoituksesta, joka oli [...] euroa vuodessa.

| (49) | Muut sopimukset, jotka tehtiin vuoden 2004 taulukon tullessa voimaan tai sen jälkeen, noudattivat sisällöltään samoja periaatteita. Myös niissä kuvattiin reitit, jotka tullaan liikennöimään Schönefeldin lentoasemalta, sekä niillä lennettävien lentojen tiheys. Tällä tavoin asianomaisille liikenteenharjoittajille voitiin antaa erilaisia taloudellisia kannustimia. Sopimukset kuitenkin sisälsivät dynaamisen viittauksen lentoasemalla yleisesti sovellettuun maksutaulukkoon, minkä johdosta Schönefeldin lentoasemalla käytössä olevaa maksutaulukkoa sovellettaisiin myös asianomaisiin liikenteenharjoittajiin, vaikka FBS muuttaisi kyseistä taulukkoa sopimuksen teon jälkeen (20). Sopimukset sisälsivät lausekkeita, joiden nojalla tiettyjen sovellettavassa taulukossa säädettyjen kannustimien ehtona oli, että lentoyhtiö kuljettaisi vähintään tietyn prosenttiosuuden sopimuksessa määritellyistä reittilennoista. Lisäksi joissakin sopimuksessa määrättiin, että FBS:n on myönnettävä avustusta asianomaisen lentoyhtiön markkinointikulujen osittaiseksi rahoittamiseksi. Esimerkiksi Norwegian Air Shuttlen kanssa tehdyssä sopimuksessa määrättiin, että FBS:n on suoritettava [...] euron kertaluonteinen maksu liikenteenharjoittajalle aiheutuneiden toteen osoitettujen markkinointikulujen rahoittamiseksi. Myös lentoyhtiöille Aer Lingus ja Icelandair myönnettiin kertaluonteinen avustus markkinakulujen osittaiseksi rahoittamiseksi: Aer Lingus sai [...] euroa ja Icelandair [...] euroa. |
| --- | --- |

(49)

Muut sopimukset, jotka tehtiin vuoden 2004 taulukon tullessa voimaan tai sen jälkeen, noudattivat sisällöltään samoja periaatteita. Myös niissä kuvattiin reitit, jotka tullaan liikennöimään Schönefeldin lentoasemalta, sekä niillä lennettävien lentojen tiheys. Tällä tavoin asianomaisille liikenteenharjoittajille voitiin antaa erilaisia taloudellisia kannustimia. Sopimukset kuitenkin sisälsivät dynaamisen viittauksen lentoasemalla yleisesti sovellettuun maksutaulukkoon, minkä johdosta Schönefeldin lentoasemalla käytössä olevaa maksutaulukkoa sovellettaisiin myös asianomaisiin liikenteenharjoittajiin, vaikka FBS muuttaisi kyseistä taulukkoa sopimuksen teon jälkeen (20). Sopimukset sisälsivät lausekkeita, joiden nojalla tiettyjen sovellettavassa taulukossa säädettyjen kannustimien ehtona oli, että lentoyhtiö kuljettaisi vähintään tietyn prosenttiosuuden sopimuksessa määritellyistä reittilennoista. Lisäksi joissakin sopimuksessa määrättiin, että FBS:n on myönnettävä avustusta asianomaisen lentoyhtiön markkinointikulujen osittaiseksi rahoittamiseksi. Esimerkiksi Norwegian Air Shuttlen kanssa tehdyssä sopimuksessa määrättiin, että FBS:n on suoritettava [...] euron kertaluonteinen maksu liikenteenharjoittajalle aiheutuneiden toteen osoitettujen markkinointikulujen rahoittamiseksi. Myös lentoyhtiöille Aer Lingus ja Icelandair myönnettiin kertaluonteinen avustus markkinakulujen osittaiseksi rahoittamiseksi: Aer Lingus sai [...] euroa ja Icelandair [...] euroa.

| (50) | Seuraavassa taulukossa kuvataan kyseisten sopimusten kestot.

  Taulukko 6


  FBS:n ja eri halpalentoyhtiöiden välisten sopimusten kestot








  Lentoyhtiö / sopimus | Sopimuksen tekopäivä | Sopimuskausi (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (ensimmäinen sopimus) | 31.3.2003 | 1.5.2003–30.4.2004 |
| Ryanair (toinen sopimus) | 28.4.2004 | 1.5.2003–30.4.2008 |
| Germanwings (ensimmäinen sopimus) | 14.10.2003 (22) | 26.10.2003–31.10.2006 |
| Germanwings (toinen sopimus) | 23.12.2004 | 1.5.2004–30.4.2008 |
| Volare | 22.10.2003 (23) | 26.10.2003–31.3.2007 (24) |
| V-Bird | 3.11.2003 (25) | 3.11.2003–3.11.2007 (26) |
| Icelandair | 6.6.2004 | 6.6.2004–31.3.2009 |
| Norwegian Air Shuttle | 17.5.2004 | 29.3.2004–31.3.2009 |
| Aer Lingus | 13.5.2004 | 30.3.2004–31.3.2009 |

(50)

Seuraavassa taulukossa kuvataan kyseisten sopimusten kestot.

Taulukko 6

FBS:n ja eri halpalentoyhtiöiden välisten sopimusten kestot

Lentoyhtiö / sopimus

Sopimuksen tekopäivä

Sopimuskausi (21)

Ryanair (ensimmäinen sopimus)

31.3.2003

1.5.2003–30.4.2004

Ryanair (toinen sopimus)

28.4.2004

1.5.2003–30.4.2008

Germanwings (ensimmäinen sopimus)

14.10.2003 (22)

26.10.2003–31.10.2006

Germanwings (toinen sopimus)

23.12.2004

1.5.2004–30.4.2008

Volare

22.10.2003 (23)

26.10.2003–31.3.2007 (24)

V-Bird

3.11.2003 (25)

3.11.2003–3.11.2007 (26)

Icelandair

6.6.2004

6.6.2004–31.3.2009

Norwegian Air Shuttle

17.5.2004

29.3.2004–31.3.2009

Aer Lingus

13.5.2004

30.3.2004–31.3.2009

| (51) | Taulukossa 7 kuvataan asianomaisten lentoyhtiöiden liikennemäärien kehitys Schönefeldin lentoasemalla vuosien 2003 ja 2010 välisenä aikana.

  Taulukko 7


  Tutkinnan kattamien halpalentoyhtiöiden matkustajamäärien kehitys 2003–2010














  FBS:n kanssa yksittäiset sopimukset tehneiden lentoyhtiöiden matkustajamäärien kehitys 2003–2010 |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Germanwings | 71 925 | 341 980 | 826 842 | 1 249 903 | 1 393 362 | 1 284 424 | 1 255 248 | 1 197 054 |
| Ryanair | 190 635 | 239 025 | 227 168 | 358 340 | 444 956 | 756 731 | 1 193 959 | 1 386 332 |
| Norwegian Airshuttle AS | — | 35 381 | 59 035 | 102 682 | 169 376 | 191 742 | 204 508 | 221 237 |
| Aer Lingus | — | 31 992 | 96 991 | 119 750 | 133 014 | 142 728 | 133 670 | 123 269 |
| Icelandair | — | 7 000 | 12 937 | 15 395 | 20 027 | 21 582 | 9 655 | 8 609 |
| Volare | 19 240 | 138 828 | — | — | — | — | — | — |
| V-Bird | 10 978 | 95 925 | — | — | — | — | — | — |
| Kyseisten lentoyhtiöiden kokonaisosuus Schönefeldin matkustajaliikenteestä | 17 % | 26 % | 24 % | 30 % | 34 % | 36 % | 41 % | 40 % |

(51)

Taulukossa 7 kuvataan asianomaisten lentoyhtiöiden liikennemäärien kehitys Schönefeldin lentoasemalla vuosien 2003 ja 2010 välisenä aikana.

Taulukko 7

Tutkinnan kattamien halpalentoyhtiöiden matkustajamäärien kehitys 2003–2010

FBS:n kanssa yksittäiset sopimukset tehneiden lentoyhtiöiden matkustajamäärien kehitys 2003–2010

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Germanwings

71 925

341 980

826 842

1 249 903

1 393 362

1 284 424

1 255 248

1 197 054

Ryanair

190 635

239 025

227 168

358 340

444 956

756 731

1 193 959

1 386 332

Norwegian Airshuttle AS

—

35 381

59 035

102 682

169 376

191 742

204 508

221 237

Aer Lingus

—

31 992

96 991

119 750

133 014

142 728

133 670

123 269

Icelandair

—

7 000

12 937

15 395

20 027

21 582

9 655

8 609

Volare

19 240

138 828

—

—

—

—

—

—

V-Bird

10 978

95 925

—

—

—

—

—

—

Kyseisten lentoyhtiöiden kokonaisosuus Schönefeldin matkustajaliikenteestä

17 %

26 %

24 %

30 %

34 %

36 %

41 %

40 %

| (52) | Yleisesti ottaen halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen johti lentoliikenteen huomattavaan kasvuun Schönefeldin lentoasemalla. Kuten taulukosta 1 voidaan nähdä, matkustajamäärä lähes kaksinkertaistui vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana 1,7 miljoonasta matkustajasta 3,3 miljoonaan matkustajaan. Kasvu jatkui kiivaana ja nousi 5 miljoonaan matkustajaan vuonna 2005 ja 6 miljoonaan matkustajaan vuonna 2006. Vuosien 2003 ja 2009 välisenä aikana matkustajamäärä nelinkertaistui. |
| --- | --- |

(52)

Yleisesti ottaen halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen johti lentoliikenteen huomattavaan kasvuun Schönefeldin lentoasemalla. Kuten taulukosta 1 voidaan nähdä, matkustajamäärä lähes kaksinkertaistui vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana 1,7 miljoonasta matkustajasta 3,3 miljoonaan matkustajaan. Kasvu jatkui kiivaana ja nousi 5 miljoonaan matkustajaan vuonna 2005 ja 6 miljoonaan matkustajaan vuonna 2006. Vuosien 2003 ja 2009 välisenä aikana matkustajamäärä nelinkertaistui.

3.4   Terminaali B ja sen tilojen vuokraaminen Easyjetille

| (53) | Schönefeldin lentoaseman terminaalin A ja terminaalin B välillä on fyysinen yhteys, ja ne muodostavat yhdessä lentoaseman pohjoisterminaalin. Kapasiteettinsa osalta terminaali B on yksi Schönefeldin pienimmistä terminaaleista. Suurin osa matkustajista ja lentoyhtiöistä käyttää terminaalia A, joka on huomattavasti suurempi. Ainoat terminaalissa B suoritettavat toiminnot ovat matkustajien ja matkatavaroiden lähtöselvitys sekä matkustajien turvatarkastukset. Muut matkustajapalveluprosessiin kuuluvat toiminnot (lennon odottaminen, lentokoneeseen siirtymiseen valmistautuminen ja itse lentokoneeseen siirtyminen) suoritetaan terminaalissa A. Lisäksi kaikki matkustajat ja matkatavarat saapuvat terminaaliin A. |
| --- | --- |

(53)

Schönefeldin lentoaseman terminaalin A ja terminaalin B välillä on fyysinen yhteys, ja ne muodostavat yhdessä lentoaseman pohjoisterminaalin. Kapasiteettinsa osalta terminaali B on yksi Schönefeldin pienimmistä terminaaleista. Suurin osa matkustajista ja lentoyhtiöistä käyttää terminaalia A, joka on huomattavasti suurempi. Ainoat terminaalissa B suoritettavat toiminnot ovat matkustajien ja matkatavaroiden lähtöselvitys sekä matkustajien turvatarkastukset. Muut matkustajapalveluprosessiin kuuluvat toiminnot (lennon odottaminen, lentokoneeseen siirtymiseen valmistautuminen ja itse lentokoneeseen siirtyminen) suoritetaan terminaalissa A. Lisäksi kaikki matkustajat ja matkatavarat saapuvat terminaaliin A.

| (54) | Valmistautuakseen vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen johdosta huomattavasti lisääntyvän liikenteen käsittelemiseen FBS teki uuden sopimuksen kyseisen liikenteenharjoittajan kanssa maaliskuussa 2004. Kyseisessä sopimuksessa, jäljempänä ’vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus’, FBS myönsi Easyjetille yksinoikeuden käyttää Schönefeldin lentoaseman terminaalissa B sijaitsevia lähtöselvitystiskejä ja henkilöstötiloja. Tilojen käytöstä sovittu vuokra suoritettaisiin lentoasemamaksuista erikseen. Lisäksi sopimuksessa myönnettiin Easyjetille oikeus laittaa Easyjetin tuotemerkki esille terminaalin tietyillä alueilla. |
| --- | --- |

(54)

Valmistautuakseen vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen johdosta huomattavasti lisääntyvän liikenteen käsittelemiseen FBS teki uuden sopimuksen kyseisen liikenteenharjoittajan kanssa maaliskuussa 2004. Kyseisessä sopimuksessa, jäljempänä ’vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus’, FBS myönsi Easyjetille yksinoikeuden käyttää Schönefeldin lentoaseman terminaalissa B sijaitsevia lähtöselvitystiskejä ja henkilöstötiloja. Tilojen käytöstä sovittu vuokra suoritettaisiin lentoasemamaksuista erikseen. Lisäksi sopimuksessa myönnettiin Easyjetille oikeus laittaa Easyjetin tuotemerkki esille terminaalin tietyillä alueilla.

| (55) | Vuosien 2004 ja 2007 välillä Easyjet vuokrasi noin [...] neliömetriä toimistotiloja ja lähtöselvitysalueita, mikä on [...] prosenttia terminaalin B kokonaispinta-alasta. Helmikuussa 2008 Easyjet muutti erillisiin toimistotiloihin, ja sen käytössä on nykyisin vain [...] neliömetriä terminaalin B toimistotiloista. |
| --- | --- |

(55)

Vuosien 2004 ja 2007 välillä Easyjet vuokrasi noin [...] neliömetriä toimistotiloja ja lähtöselvitysalueita, mikä on [...] prosenttia terminaalin B kokonaispinta-alasta. Helmikuussa 2008 Easyjet muutti erillisiin toimistotiloihin, ja sen käytössä on nykyisin vain [...] neliömetriä terminaalin B toimistotiloista.

| (56) | Terminaalin B yleisessä käytössä olevat alueet, kuten aulat, käytävät ja kahvila, ovat myös sellaisten matkustajien käytössä, jotka eivät matkusta Easyjetillä, sillä terminaalin A ja terminaalin B tiloja ei ole erotettu toisistaan. |
| --- | --- |

(56)

Terminaalin B yleisessä käytössä olevat alueet, kuten aulat, käytävät ja kahvila, ovat myös sellaisten matkustajien käytössä, jotka eivät matkusta Easyjetillä, sillä terminaalin A ja terminaalin B tiloja ei ole erotettu toisistaan.

| (57) | Matkustajapalveluprosessi terminaalissa B eroaa muista terminaaleista matkatavaroiden käsittelyjärjestelmään sisältyvän turvalaitteiston teknisten ominaisuuksien osalta. Terminaalissa B käytössä olevaan järjestelmään sisältyy integroitu röntgenlaite matkatavaroiden tarkastusta varten. Terminaalissa A röntgenkuvantaminen tapahtuu manuaalisesti heti, kun matkustaja siirtyy lähtöselvitysalueelle. Saksa katsoo, että terminaalin B laitteiston tekninen suorituskyky vastaa terminaalin A matkatavaroiden käsittelyjärjestelmän suorituskykyä. |
| --- | --- |

(57)

Matkustajapalveluprosessi terminaalissa B eroaa muista terminaaleista matkatavaroiden käsittelyjärjestelmään sisältyvän turvalaitteiston teknisten ominaisuuksien osalta. Terminaalissa B käytössä olevaan järjestelmään sisältyy integroitu röntgenlaite matkatavaroiden tarkastusta varten. Terminaalissa A röntgenkuvantaminen tapahtuu manuaalisesti heti, kun matkustaja siirtyy lähtöselvitysalueelle. Saksa katsoo, että terminaalin B laitteiston tekninen suorituskyky vastaa terminaalin A matkatavaroiden käsittelyjärjestelmän suorituskykyä.

3.5   Muodollisen tutkintamenettelyn kohteena olevat toimenpiteet

| (58) | Seuraavat toimenpiteet ovat muodollisen tutkintamenettelyn kohteena:






  — | hallinta- ja voitonjakosopimus, jäljempänä ’toimenpide 1’, jonka mahdolliseksi edunsaajaksi nimettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä FBS; |
| --- | --- | --- |

(58)

Seuraavat toimenpiteet ovat muodollisen tutkintamenettelyn kohteena:

—

hallinta- ja voitonjakosopimus, jäljempänä ’toimenpide 1’, jonka mahdolliseksi edunsaajaksi nimettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä FBS;

| — | vuoden 2003 Easyjet-sopimuksessa määritetyt maksujärjestelyt, jäljempänä ’toimenpide 2’, joiden mahdolliseksi edunsaajaksi nimettiin Easyjet; |
| --- | --- |

—

vuoden 2003 Easyjet-sopimuksessa määritetyt maksujärjestelyt, jäljempänä ’toimenpide 2’, joiden mahdolliseksi edunsaajaksi nimettiin Easyjet;

| — | useille muille halpalentoyhtiöille edellä olevassa taulukossa 6 lueteltujen sopimusten välityksellä tarjotut sopimusehdot, mukaan lukien lentoasemamaksuja koskevat alennukset ja muut taloudelliset kannustimet, jäljempänä yhdessä ’toimenpide 3’, joiden mahdollisiksi edunsaajiksi nimettiin Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus ja Icelandair; ja |
| --- | --- |

—

useille muille halpalentoyhtiöille edellä olevassa taulukossa 6 lueteltujen sopimusten välityksellä tarjotut sopimusehdot, mukaan lukien lentoasemamaksuja koskevat alennukset ja muut taloudelliset kannustimet, jäljempänä yhdessä ’toimenpide 3’, joiden mahdollisiksi edunsaajiksi nimettiin Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus ja Icelandair; ja

| — | vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus, jäljempänä ’toimenpide 4’, jonka mahdolliseksi edunsaajaksi nimettiin Easyjet. |
| --- | --- |

—

vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus, jäljempänä ’toimenpide 4’, jonka mahdolliseksi edunsaajaksi nimettiin Easyjet.

4.   PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

4.1   Toimenpide 1: hallinta- ja voitonjakosopimus

| (59) | Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että Schönefeld oli tuottanut tappiota jo jonkin aikaa ja oli yhä tappiollinen. Lisäksi komissio katsoi, että kyseisten tappioiden kattaminen BFG:n tuottamilla voitoilla oli keskeisessä osassa FBS:n toiminnan jatkamisen kannalta. Komission alustava päätelmä oli, että kyseinen ristiintukeminen, joka johtui hallinta- ja voitonjakosopimuksesta, antoi FBS:lle sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi ehkä saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa. Komission näkemyksen mukaan kyseinen taloudellinen etu on valikoivaa, koska se antoi etua vain yhdelle yritykselle, ja että se vääristi kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(59)

Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että Schönefeld oli tuottanut tappiota jo jonkin aikaa ja oli yhä tappiollinen. Lisäksi komissio katsoi, että kyseisten tappioiden kattaminen BFG:n tuottamilla voitoilla oli keskeisessä osassa FBS:n toiminnan jatkamisen kannalta. Komission alustava päätelmä oli, että kyseinen ristiintukeminen, joka johtui hallinta- ja voitonjakosopimuksesta, antoi FBS:lle sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi ehkä saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa. Komission näkemyksen mukaan kyseinen taloudellinen etu on valikoivaa, koska se antoi etua vain yhdelle yritykselle, ja että se vääristi kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (60) | Komission toinen alustava päätelmä oli, että kyseinen taloudellinen etu on rahoitettu valtion varoista ja sen olisi siten katsottava johtuvan valtiosta. Valtion varojen osalta komissio korosti, että FBS oli julkinen yhtiö, jonka osakkaina olivat Saksan liittohallitus ja kaksi Saksan osavaltiota, ja että kahdeksan FBS:n hallintoneuvoston 12 jäsenestä edusti Saksan viranomaisia. Komissio näin ollen katsoi, että FBS:n varat on katsottava valtion varoiksi. Siltä osin, voidaanko toimenpiteen 1 katsoa johtuvan valtiosta, komissio korosti erityisesti FBS:n toimien luonnetta. Komissio huomautti, että lentoasemilla oli tärkeä rooli useilla julkisen politiikan aloilla ja että vain harvoissa tapauksissa julkiset viranomaiset eivät osallistuneet päätöksentekoprosessiin, kun lentoaseman pitäjä teki päätöksiä, joilla olisi vaikutuksia kyseisen infrastruktuurin pitkän aikavälin kehitykseen. |
| --- | --- |

(60)

Komission toinen alustava päätelmä oli, että kyseinen taloudellinen etu on rahoitettu valtion varoista ja sen olisi siten katsottava johtuvan valtiosta. Valtion varojen osalta komissio korosti, että FBS oli julkinen yhtiö, jonka osakkaina olivat Saksan liittohallitus ja kaksi Saksan osavaltiota, ja että kahdeksan FBS:n hallintoneuvoston 12 jäsenestä edusti Saksan viranomaisia. Komissio näin ollen katsoi, että FBS:n varat on katsottava valtion varoiksi. Siltä osin, voidaanko toimenpiteen 1 katsoa johtuvan valtiosta, komissio korosti erityisesti FBS:n toimien luonnetta. Komissio huomautti, että lentoasemilla oli tärkeä rooli useilla julkisen politiikan aloilla ja että vain harvoissa tapauksissa julkiset viranomaiset eivät osallistuneet päätöksentekoprosessiin, kun lentoaseman pitäjä teki päätöksiä, joilla olisi vaikutuksia kyseisen infrastruktuurin pitkän aikavälin kehitykseen.

| (61) | Näin ollen komissio katsoi, että kyseinen toimenpide voi olla valtiontukea. Komissio epäili, voitaisiinko mahdollista tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana, etenkään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyn poikkeuksen perusteella. Tältä osin komissio huomautti, että mikäli kyseinen toimenpide luokiteltaisiin valtiontueksi, se katsottaisiin toimintatueksi. Lisäksi komissio katsoi, ettei toimenpide vaikuttanut välttämättömältä ja oikeasuhteiselta julkisen politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja ettei se liittynyt rakenneuudistusprosessiin. Komissio myös epäili toimenpiteen yhteensopivuutta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan kanssa. Se huomautti, että Saksan viranomaiset eivät olleet ilmoittaneet, että ne olisivat antaneet FBS:n vastuulle yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyvien palvelujen tuottamisen. Komissio viittasi myös lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (27), jäljempänä ’ilmailun suuntaviivat’, 34 ja 35 kohtaan, joiden mukaan lentoaseman pitäminen voidaan katsoa yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyväksi palveluksi vain poikkeustapauksissa. |
| --- | --- |

(61)

Näin ollen komissio katsoi, että kyseinen toimenpide voi olla valtiontukea. Komissio epäili, voitaisiinko mahdollista tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana, etenkään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyn poikkeuksen perusteella. Tältä osin komissio huomautti, että mikäli kyseinen toimenpide luokiteltaisiin valtiontueksi, se katsottaisiin toimintatueksi. Lisäksi komissio katsoi, ettei toimenpide vaikuttanut välttämättömältä ja oikeasuhteiselta julkisen politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja ettei se liittynyt rakenneuudistusprosessiin. Komissio myös epäili toimenpiteen yhteensopivuutta SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan kanssa. Se huomautti, että Saksan viranomaiset eivät olleet ilmoittaneet, että ne olisivat antaneet FBS:n vastuulle yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyvien palvelujen tuottamisen. Komissio viittasi myös lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (27), jäljempänä ’ilmailun suuntaviivat’, 34 ja 35 kohtaan, joiden mukaan lentoaseman pitäminen voidaan katsoa yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyväksi palveluksi vain poikkeustapauksissa.

4.2   Toimenpide 2: vuoden 2003 Easyjet-sopimus

| (62) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että Easyjetin maksamat lentoasemamaksut olivat huomattavasti pienemmät kuin soveltuvan maksutaulukon perusteella maksettavat maksut. Lisäksi komissio korosti, että vaikka muille Schönefeldin lentoasemalla toimiville halpalentoyhtiöille myönnetyt taloudelliset kannustimet perustuivat kulloinkin sovellettavaan maksutaulukkoon, vuoden 2003 Easyjet-sopimus ei sisältänyt dynaamista viittausta kyseiseen maksutaulukkoon. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus voi antaa valikoivaa etua Easyjetille ja siten vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(62)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että Easyjetin maksamat lentoasemamaksut olivat huomattavasti pienemmät kuin soveltuvan maksutaulukon perusteella maksettavat maksut. Lisäksi komissio korosti, että vaikka muille Schönefeldin lentoasemalla toimiville halpalentoyhtiöille myönnetyt taloudelliset kannustimet perustuivat kulloinkin sovellettavaan maksutaulukkoon, vuoden 2003 Easyjet-sopimus ei sisältänyt dynaamista viittausta kyseiseen maksutaulukkoon. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus voi antaa valikoivaa etua Easyjetille ja siten vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (63) | Lisäksi komissio alustavasti päätteli, että kyseinen toimenpide on rahoitettu valtion varoista ja sen olisi siten katsottava johtuva valtiosta muun muassa niiden edellä toimenpiteen 1 kohdalla mainittujen argumenttien perusteella, jotka soveltuvat myös toimenpiteeseen 2. Lisäksi komissio totesi, että Easyjetin ja muiden halpalentoyhtiöiden kanssa allekirjoitettujen sopimusten tekeminen todennäköisesti edellyttää hallintoneuvoston hyväksyntää ja että useimmat hallintoneuvoston jäsenistä olivat Saksan viranomaisten edustajia. Komissio myös huomautti, että FBS:n käyttöön ottamalle maksuja koskevalle alennusjärjestelmälle oli pyydettävä Brandenburgin osavaltion kaupunki-, asumis- ja liikenneministeriön (Ministerium für Stadtentwicklung, Wohnen und Verkehr des Landes Brandenburg) hyväksyntä. Komissio katsoi edellä mainitut seikat lisäosoitukseksi siitä, että toimenpiteen 2 (sekä toimenpiteen 3) on katsottava johtuvan valtiosta. Lisäksi komissio huomautti, että Brandenburgin osavaltion pääministeri oli FBS:n hallintoneuvoston jäsen, ja kaupunki-, asumis- ja liikenneministeriö toimi pääministerin alaisuudessa. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi komissio alustavasti päätteli, että kyseinen toimenpide on rahoitettu valtion varoista ja sen olisi siten katsottava johtuva valtiosta muun muassa niiden edellä toimenpiteen 1 kohdalla mainittujen argumenttien perusteella, jotka soveltuvat myös toimenpiteeseen 2. Lisäksi komissio totesi, että Easyjetin ja muiden halpalentoyhtiöiden kanssa allekirjoitettujen sopimusten tekeminen todennäköisesti edellyttää hallintoneuvoston hyväksyntää ja että useimmat hallintoneuvoston jäsenistä olivat Saksan viranomaisten edustajia. Komissio myös huomautti, että FBS:n käyttöön ottamalle maksuja koskevalle alennusjärjestelmälle oli pyydettävä Brandenburgin osavaltion kaupunki-, asumis- ja liikenneministeriön (Ministerium für Stadtentwicklung, Wohnen und Verkehr des Landes Brandenburg) hyväksyntä. Komissio katsoi edellä mainitut seikat lisäosoitukseksi siitä, että toimenpiteen 2 (sekä toimenpiteen 3) on katsottava johtuvan valtiosta. Lisäksi komissio huomautti, että Brandenburgin osavaltion pääministeri oli FBS:n hallintoneuvoston jäsen, ja kaupunki-, asumis- ja liikenneministeriö toimi pääministerin alaisuudessa.

| (64) | Komissio esitti myös epäilynsä siitä, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille, mikäli se luokiteltaisiin valtiontueksi, ottaen etenkin huomioon ilmailun suuntaviivojen säännöt. |
| --- | --- |

(64)

Komissio esitti myös epäilynsä siitä, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille, mikäli se luokiteltaisiin valtiontueksi, ottaen etenkin huomioon ilmailun suuntaviivojen säännöt.

4.3   Toimenpide 3: sopimukset useiden muiden halpalentoyhtiöiden kanssa

| (65) | Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että tietyt liikenteenharjoittajat olivat saaneet etua lentoliikenteen kasvattamiseksi Schönefeldin lentoasemalla käyttöön otetusta alennusjärjestelmästä, sekä korosti läpinäkyvyyden riittämättömyyttä kyseisen alennusjärjestelmän osalta. Komissio huomautti, että jotkin tutkinnanalaiset sopimukset oli solmittu ajankohtana, jolloin sovelletussa maksutaulukossa ei määrätty alennuksista, ja että vuoden 2004 taulukko on nimenomaisesti laadittu antamaan kyseisille järjestelyille oikeudellinen perusta jälkikäteen. Komission mukaan vuoden 2004 taulukkoon sisällytetty alennusjärjestelmä ei voinut tulla pätevästi voimaan, koska toimivaltainen viranomainen oli hyväksynyt vuoden 2004 taulukon sillä edellytyksellä, että kyseisestä alennusjärjestelmästä tehdään ilmoitus komissiolle. Tällaista ilmoitusta ei kuitenkaan koskaan tehty (28). Näiden seikkojen perusteella komissio katsoi alustavasti, että kyseiset järjestelyt voivat antaa valikoivaa etua asianomaisille lentoyhtiöille. Lisäksi komissio katsoi, että kyseinen taloudellinen etu näyttää vääristävän kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(65)

Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että tietyt liikenteenharjoittajat olivat saaneet etua lentoliikenteen kasvattamiseksi Schönefeldin lentoasemalla käyttöön otetusta alennusjärjestelmästä, sekä korosti läpinäkyvyyden riittämättömyyttä kyseisen alennusjärjestelmän osalta. Komissio huomautti, että jotkin tutkinnanalaiset sopimukset oli solmittu ajankohtana, jolloin sovelletussa maksutaulukossa ei määrätty alennuksista, ja että vuoden 2004 taulukko on nimenomaisesti laadittu antamaan kyseisille järjestelyille oikeudellinen perusta jälkikäteen. Komission mukaan vuoden 2004 taulukkoon sisällytetty alennusjärjestelmä ei voinut tulla pätevästi voimaan, koska toimivaltainen viranomainen oli hyväksynyt vuoden 2004 taulukon sillä edellytyksellä, että kyseisestä alennusjärjestelmästä tehdään ilmoitus komissiolle. Tällaista ilmoitusta ei kuitenkaan koskaan tehty (28). Näiden seikkojen perusteella komissio katsoi alustavasti, että kyseiset järjestelyt voivat antaa valikoivaa etua asianomaisille lentoyhtiöille. Lisäksi komissio katsoi, että kyseinen taloudellinen etu näyttää vääristävän kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (66) | Siltä osin, liittyykö toimenpiteeseen 3 valtion varoja ja voidaanko kyseisen toimenpiteen katsoa johtuvan valtiosta, komissio esitti vastaavat perusteet kuin vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(66)

Siltä osin, liittyykö toimenpiteeseen 3 valtion varoja ja voidaanko kyseisen toimenpiteen katsoa johtuvan valtiosta, komissio esitti vastaavat perusteet kuin vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta.

| (67) | Lopuksi komissio esitti myös epäilynsä siitä, soveltuvatko asianomaiset sopimukset sisämarkkinoille, mikäli ne luokiteltaisiin valtiontueksi, erityisesti ilmailun suuntaviivojen säännöt huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(67)

Lopuksi komissio esitti myös epäilynsä siitä, soveltuvatko asianomaiset sopimukset sisämarkkinoille, mikäli ne luokiteltaisiin valtiontueksi, erityisesti ilmailun suuntaviivojen säännöt huomioon ottaen.

4.4   Toimenpide 4: vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus

| (68) | Komissio lainasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään Potsdamin alueellisen tuomioistuimen, jäljempänä ’Landgericht Potsdam’, antamaa tuomiota (29) FBS:n ja Easyjetin välillä Schönefeldin terminaalin B käytöstä tehdyn sopimuksen osalta. Landgericht Potsdam on todennut, että Easyjetille oli myönnetty yksinoikeus käyttää kokonaista Schönefeldin lentoaseman terminaalia (terminaali B) ja että aikaisemmin terminaalia käyttäneiden lentoyhtiöiden oli siirryttävä sieltä muualle. Terminaali erottuu Schönefeldin muista terminaaleista usein eri tavoin. Muissa terminaaleissa ei esimerkiksi ole monikerroksista matkatavaroiden kuljetusjärjestelmää, joka nopeuttaa matkatavaroiden käsittelyä huomattavasti muiden terminaalien yksikerroksisiin kuljetusjärjestelmiin verrattuna. |
| --- | --- |

(68)

Komissio lainasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään Potsdamin alueellisen tuomioistuimen, jäljempänä ’Landgericht Potsdam’, antamaa tuomiota (29) FBS:n ja Easyjetin välillä Schönefeldin terminaalin B käytöstä tehdyn sopimuksen osalta. Landgericht Potsdam on todennut, että Easyjetille oli myönnetty yksinoikeus käyttää kokonaista Schönefeldin lentoaseman terminaalia (terminaali B) ja että aikaisemmin terminaalia käyttäneiden lentoyhtiöiden oli siirryttävä sieltä muualle. Terminaali erottuu Schönefeldin muista terminaaleista usein eri tavoin. Muissa terminaaleissa ei esimerkiksi ole monikerroksista matkatavaroiden kuljetusjärjestelmää, joka nopeuttaa matkatavaroiden käsittelyä huomattavasti muiden terminaalien yksikerroksisiin kuljetusjärjestelmiin verrattuna.

| (69) | Komissio myös mainitsi, että Landgericht Potsdam on katsonut, ettei ole olemassa mitään syytä myöntää yksinomaista käyttöoikeutta Easyjetille, etenkin kun otetaan huomioon, että muut Schönefeldin lentoasemalta liikennöivät lentoyhtiöt kuljettivat yhtä paljon matkustajia ja liikennöivät yhtä useaa reittiä Schönefeldiltä kuin Easyjet. Tämän lisäksi komissio katsoi, että FBS:n Easyjetiltä perimä [...] euron kuukausivuokra oli markkinahintoja alhaisempi. |
| --- | --- |

(69)

Komissio myös mainitsi, että Landgericht Potsdam on katsonut, ettei ole olemassa mitään syytä myöntää yksinomaista käyttöoikeutta Easyjetille, etenkin kun otetaan huomioon, että muut Schönefeldin lentoasemalta liikennöivät lentoyhtiöt kuljettivat yhtä paljon matkustajia ja liikennöivät yhtä useaa reittiä Schönefeldiltä kuin Easyjet. Tämän lisäksi komissio katsoi, että FBS:n Easyjetiltä perimä [...] euron kuukausivuokra oli markkinahintoja alhaisempi.

| (70) | Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus voi antaa valikoivaa etua Easyjetille. Lisäksi komissio katsoi, että kyseinen taloudellinen etu näyttää vääristävän kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(70)

Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus voi antaa valikoivaa etua Easyjetille. Lisäksi komissio katsoi, että kyseinen taloudellinen etu näyttää vääristävän kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (71) | Siltä osin, liittyykö toimenpiteeseen 4 valtion varoja ja voidaanko kyseisen toimenpiteen katsoa johtuvan valtiosta, komissio esitti samat argumentit kuin vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(71)

Siltä osin, liittyykö toimenpiteeseen 4 valtion varoja ja voidaanko kyseisen toimenpiteen katsoa johtuvan valtiosta, komissio esitti samat argumentit kuin vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta.

| (72) | Lopuksi komissio esitti myös epäilynsä siitä, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille, mikäli se luokiteltaisiin valtiontueksi, erityisesti ilmailun suuntaviivojen säännöt huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(72)

Lopuksi komissio esitti myös epäilynsä siitä, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille, mikäli se luokiteltaisiin valtiontueksi, erityisesti ilmailun suuntaviivojen säännöt huomioon ottaen.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1   Air France

| (73) | Air Francen mukaan FBS:n Schönefeldin lentoasemalla perimiä alennettuja maksuja ei voida katsoa yleiseksi toimenpiteeksi, sillä asiasta ei tiedotettu virallisesti. Lisäksi vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen kesto (20 vuotta) on ristiriidassa komission päätöskäytännön kanssa. Pitkäkestoista taloudellista tukea ei ole pystytty objektiivisesti perustelemaan eikä kannustinvaikutusta ole näytetty toteen. |
| --- | --- |

(73)

Air Francen mukaan FBS:n Schönefeldin lentoasemalla perimiä alennettuja maksuja ei voida katsoa yleiseksi toimenpiteeksi, sillä asiasta ei tiedotettu virallisesti. Lisäksi vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen kesto (20 vuotta) on ristiriidassa komission päätöskäytännön kanssa. Pitkäkestoista taloudellista tukea ei ole pystytty objektiivisesti perustelemaan eikä kannustinvaikutusta ole näytetty toteen.

| (74) | Terminaalin B osoittamisesta Easyjetin käyttöön Air France katsoi, että kyseinen terminaali oli ainoa terminaali, joka oli osoitettu vain yhden lentoyhtiön käyttöön. Vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksesta ei järjestetty minkäänlaista tarjouskilpailua. Lisäksi Easyjet oli ainoa lentoyhtiö, jolla oli mahdollisuus tarjota sujuvia ja luotettavia matkatavaroiden kuljetuspalveluja Schönefeldin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(74)

Terminaalin B osoittamisesta Easyjetin käyttöön Air France katsoi, että kyseinen terminaali oli ainoa terminaali, joka oli osoitettu vain yhden lentoyhtiön käyttöön. Vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksesta ei järjestetty minkäänlaista tarjouskilpailua. Lisäksi Easyjet oli ainoa lentoyhtiö, jolla oli mahdollisuus tarjota sujuvia ja luotettavia matkatavaroiden kuljetuspalveluja Schönefeldin lentoasemalla.

5.2   Lufthansa

| (75) | Deutsche Lufthansa AG, jäljempänä ’Lufthansa’, totesi huomautuksissaan, että liiketoiminnan kehitys Berliinin kolmella lentoasemalla (Tegel, Schönefeld ja Tempelhof) on ollut erittäin positiivista ja voittomarginaali on kolmen viime vuoden ajan ollut noin [...] prosenttia. Lufthansa katsoi, että Tegelin lentoasemalla toimineet lentoyhtiöt tukivat Schönefeldin toimintaa. |
| --- | --- |

(75)

Deutsche Lufthansa AG, jäljempänä ’Lufthansa’, totesi huomautuksissaan, että liiketoiminnan kehitys Berliinin kolmella lentoasemalla (Tegel, Schönefeld ja Tempelhof) on ollut erittäin positiivista ja voittomarginaali on kolmen viime vuoden ajan ollut noin [...] prosenttia. Lufthansa katsoi, että Tegelin lentoasemalla toimineet lentoyhtiöt tukivat Schönefeldin toimintaa.

5.3   Germania

| (76) | Germania Fluggesellschaft mbH, jäljempänä ’Germania’, katsoi, että Tegelin kenttää käyttävät matkustajat rahoittivat FBS:n ja BFG:n välisen hallinta- ja voitonjakosopimuksen nojalla Schönefeldin lentoasemalle myönnetyt edut. Germanian mukaan tapa, jolla maksut määritettiin, sekä Schönefeldin ja Tegelin lentoasemien pitäjien väliset yhteydet, jotka Germanian mukaan olivat salaisia, johtivat ristiintukemiseen. Germania katsoi, että FBS ei toiminut markkinataloussijoittajan tapaan tappioiden kattamisen osalta. Germania piti epätodennäköisenä sitä, että Schönefeldin lentoaseman operaatiot olisivat voineet kattaa FBS:lle Schönefeldistä aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(76)

Germania Fluggesellschaft mbH, jäljempänä ’Germania’, katsoi, että Tegelin kenttää käyttävät matkustajat rahoittivat FBS:n ja BFG:n välisen hallinta- ja voitonjakosopimuksen nojalla Schönefeldin lentoasemalle myönnetyt edut. Germanian mukaan tapa, jolla maksut määritettiin, sekä Schönefeldin ja Tegelin lentoasemien pitäjien väliset yhteydet, jotka Germanian mukaan olivat salaisia, johtivat ristiintukemiseen. Germania katsoi, että FBS ei toiminut markkinataloussijoittajan tapaan tappioiden kattamisen osalta. Germania piti epätodennäköisenä sitä, että Schönefeldin lentoaseman operaatiot olisivat voineet kattaa FBS:lle Schönefeldistä aiheutuvat kustannukset.

| (77) | Germania totesi, että Schönefeldin lentoasemalla toimivat lentoyhtiöt saivat toimintatukea lentoasemamaksuja koskevien yksittäisten sopimusten kautta. Germania lisäsi, että vuoden 2004 taulukkoa ei ollut hyväksytty eikä julkaistu. |
| --- | --- |

(77)

Germania totesi, että Schönefeldin lentoasemalla toimivat lentoyhtiöt saivat toimintatukea lentoasemamaksuja koskevien yksittäisten sopimusten kautta. Germania lisäsi, että vuoden 2004 taulukkoa ei ollut hyväksytty eikä julkaistu.

| (78) | Lisäksi Germania katsoi, että Easyjetiltä peritty vuokra terminaalin B käytöstä ei vastannut normaalia markkinahintaa. Toimenpidettä voidaan siis pitää etuuskohteluna ja valtiontukena. Yksinoikeus koko terminaalin käyttöön auttoi Easyjetiä tehostamaan palvelujaan. Muille lentoyhtiöille ei tarjottu tällaista mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi Germania katsoi, että Easyjetiltä peritty vuokra terminaalin B käytöstä ei vastannut normaalia markkinahintaa. Toimenpidettä voidaan siis pitää etuuskohteluna ja valtiontukena. Yksinoikeus koko terminaalin käyttöön auttoi Easyjetiä tehostamaan palvelujaan. Muille lentoyhtiöille ei tarjottu tällaista mahdollisuutta.

5.4   DBA

| (79) | Halpalentoyhtiö DBA Luftfahrtgesellschaft, jäljempänä ’DBA’, joka on Air Berlinin tytäryhtiö (lopettanut toimintansa vuonna 2008), totesi, että hintakilpailu Berliinin lentoliikennemarkkinoilla oli erityisen voimakasta. Kilpailu kiristyi entisestään sen jälkeen, kun halpalentoyhtiöstrategiaa ryhdyttiin toteuttamaan Schönefeldin lentoasemalla, ja erityisesti Germanwingsin ja Easyjetin markkinoille tulon myötä. Tämä lisäsi paineita Tegelin lentoasemalta liikennöivien lentoyhtiöiden ja erityisesti halpalentoyhtiöiden, kuten Air Berlinin/DBA:n, osalta. |
| --- | --- |

(79)

Halpalentoyhtiö DBA Luftfahrtgesellschaft, jäljempänä ’DBA’, joka on Air Berlinin tytäryhtiö (lopettanut toimintansa vuonna 2008), totesi, että hintakilpailu Berliinin lentoliikennemarkkinoilla oli erityisen voimakasta. Kilpailu kiristyi entisestään sen jälkeen, kun halpalentoyhtiöstrategiaa ryhdyttiin toteuttamaan Schönefeldin lentoasemalla, ja erityisesti Germanwingsin ja Easyjetin markkinoille tulon myötä. Tämä lisäsi paineita Tegelin lentoasemalta liikennöivien lentoyhtiöiden ja erityisesti halpalentoyhtiöiden, kuten Air Berlinin/DBA:n, osalta.

| (80) | DBA katsoi, että Easyjetin terminaalin B käytöstä maksamaa vuokraa ei voida pitää normaalina markkinahintana. Lisäksi yksinoikeus terminaalin B matkatavaroiden käsittelyjärjestelmän käyttöön on etuuskohtelua ja valtiontukisääntöjen kannalta olennaista. |
| --- | --- |

(80)

DBA katsoi, että Easyjetin terminaalin B käytöstä maksamaa vuokraa ei voida pitää normaalina markkinahintana. Lisäksi yksinoikeus terminaalin B matkatavaroiden käsittelyjärjestelmän käyttöön on etuuskohtelua ja valtiontukisääntöjen kannalta olennaista.

5.5   Euroopan lentoyhtiöiden liitto

| (81) | Euroopan lentoyhtiöiden liitto, jäljempänä ’AEA’, joka toimii eurooppalaisten liikenteenharjoittajien edunvalvojana, katsoi, että ristiintukeminen Tegelin ja Schönefeldin välillä sekä pääasiassa Tegelin lentoasemalta liikennöivien AEA:n jäsenten ja Schönefeldin lentoasemalle sijoittautuneiden tukea saavien lentoyhtiöiden välillä voitiin katsoa syrjiväksi toiminnaksi. AEA:n mukaan ilman kilpailunvastaista ristiintukemista Schönefeldin lentoasemalta liikennöivät lentoyhtiöt eivät olisi olleet taloudellisesti elinkelpoisia ja Tegelin lentoasemamaksut olisivat olleet huomattavasti pienemmät. Koska Tegel sijaitsee Schönefeldin lähellä, tuen maksamiselle ei ollut julkisesta näkökulmasta välttämätöntä. |
| --- | --- |

(81)

Euroopan lentoyhtiöiden liitto, jäljempänä ’AEA’, joka toimii eurooppalaisten liikenteenharjoittajien edunvalvojana, katsoi, että ristiintukeminen Tegelin ja Schönefeldin välillä sekä pääasiassa Tegelin lentoasemalta liikennöivien AEA:n jäsenten ja Schönefeldin lentoasemalle sijoittautuneiden tukea saavien lentoyhtiöiden välillä voitiin katsoa syrjiväksi toiminnaksi. AEA:n mukaan ilman kilpailunvastaista ristiintukemista Schönefeldin lentoasemalta liikennöivät lentoyhtiöt eivät olisi olleet taloudellisesti elinkelpoisia ja Tegelin lentoasemamaksut olisivat olleet huomattavasti pienemmät. Koska Tegel sijaitsee Schönefeldin lähellä, tuen maksamiselle ei ollut julkisesta näkökulmasta välttämätöntä.

| (82) | Lisäksi AEA totesi, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut toimenpiteet eivät olleet objektiivisesti perusteltavissa; alennukset ja kannustimet olivat sattumanvaraisia ja syrjiviä ja siten ilmailun suuntaviivojen vastaisia. |
| --- | --- |

(82)

Lisäksi AEA totesi, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut toimenpiteet eivät olleet objektiivisesti perusteltavissa; alennukset ja kannustimet olivat sattumanvaraisia ja syrjiviä ja siten ilmailun suuntaviivojen vastaisia.

5.6   Germanwings

| (83) | Germanwings totesi, että FBS on kohdellut sitä kaikissa tilanteissa yksityisen sijoittajan tavoin. Germanwings huomautti, että huolimatta alennusten asteittaisesta pienentämisestä ajan myötä, se pystyi laajentamaan Schönefeldin lentoasemalta liikennöimäänsä reittiverkostoa. Germanwings totesi, että se oli ollut vakuuttunut siitä, että FBS:n kanssa sovitut taloudelliset järjestelyt ovat lainmukaisia, etenkin koska kaikki kolme Berliinin lentoasemaa muodostivat yhtenäisen lentoasemajärjestelmän. |
| --- | --- |

(83)

Germanwings totesi, että FBS on kohdellut sitä kaikissa tilanteissa yksityisen sijoittajan tavoin. Germanwings huomautti, että huolimatta alennusten asteittaisesta pienentämisestä ajan myötä, se pystyi laajentamaan Schönefeldin lentoasemalta liikennöimäänsä reittiverkostoa. Germanwings totesi, että se oli ollut vakuuttunut siitä, että FBS:n kanssa sovitut taloudelliset järjestelyt ovat lainmukaisia, etenkin koska kaikki kolme Berliinin lentoasemaa muodostivat yhtenäisen lentoasemajärjestelmän.

| (84) | Germanwings ilmoitti, ettei se pitänyt Hampurin, Dresdenin, Leipzigin tai Lyypekin lentoasemia (30) kilpailukykyisinä vaihtoehtoina Schönefeldin lentoasemalle, koska yhtiö liikennöi pääasiassa Saksan sisäisillä reiteillä. Koska kotimaan lentojen lentoajat ovat lyhyitä, edellä mainitut lentoasemat sijaitsivat liian kaukana Berliinistä ollakseen todellisia vaihtoehtoja Schönefeldin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(84)

Germanwings ilmoitti, ettei se pitänyt Hampurin, Dresdenin, Leipzigin tai Lyypekin lentoasemia (30) kilpailukykyisinä vaihtoehtoina Schönefeldin lentoasemalle, koska yhtiö liikennöi pääasiassa Saksan sisäisillä reiteillä. Koska kotimaan lentojen lentoajat ovat lyhyitä, edellä mainitut lentoasemat sijaitsivat liian kaukana Berliinistä ollakseen todellisia vaihtoehtoja Schönefeldin lentoasemalle.

| (85) | Germanwings myös totesi, että terminaalin B vuokraaminen Easyjetille oli kilpailuoikeuden ja valtiontukisääntöjen vastaista, koska Easyjet ei millään tavoin osallistunut terminaalin B rahoitukseen ja koska vuokraaminen tapahtui ilman tarjouskilpailua. Lisäksi se katsoi, että vuokra oli liian alhainen, kun otetaan huomioon, että toisin kuin terminaalissa A ja terminaalissa C terminaalissa B oli nykyaikaiset matkatavaroiden käsittelytilat. |
| --- | --- |

(85)

Germanwings myös totesi, että terminaalin B vuokraaminen Easyjetille oli kilpailuoikeuden ja valtiontukisääntöjen vastaista, koska Easyjet ei millään tavoin osallistunut terminaalin B rahoitukseen ja koska vuokraaminen tapahtui ilman tarjouskilpailua. Lisäksi se katsoi, että vuokra oli liian alhainen, kun otetaan huomioon, että toisin kuin terminaalissa A ja terminaalissa C terminaalissa B oli nykyaikaiset matkatavaroiden käsittelytilat.

5.7   Lyypekin lentoasema

| (86) | Lyypekin lentoasema totesi, ettei se ollut huomannut, että FBS:n kaupallisesta strategiasta olisi aiheutunut negatiivisia vaikutuksia markkinoille. |
| --- | --- |

(86)

Lyypekin lentoasema totesi, ettei se ollut huomannut, että FBS:n kaupallisesta strategiasta olisi aiheutunut negatiivisia vaikutuksia markkinoille.

5.8   Ryanair

| (87) | Ryanairin mukaan lyhyiden ja keskipitkien lentojen osalta Schönefeldin lentoaseman ja Dresdenin, Hampurin ja Lyypekin lentoasemien välillä ei ollut kilpailua. Välimatka Schönefeldin sekä Dresdenin, Hampurin ja Lyypekin välillä oli liian suuri, jotta kilpailua voisi syntyä. Schönefeldiä koskevalla sopimuksella ei siis ollut vaikutusta mainittujen lentoasemien kannalta. |
| --- | --- |

(87)

Ryanairin mukaan lyhyiden ja keskipitkien lentojen osalta Schönefeldin lentoaseman ja Dresdenin, Hampurin ja Lyypekin lentoasemien välillä ei ollut kilpailua. Välimatka Schönefeldin sekä Dresdenin, Hampurin ja Lyypekin välillä oli liian suuri, jotta kilpailua voisi syntyä. Schönefeldiä koskevalla sopimuksella ei siis ollut vaikutusta mainittujen lentoasemien kannalta.

| (88) | Ryanair väitti, että maksut, joita se maksoi Schönefeldin lentoasemalla, vastasivat maksutaulukossa esitettyjä maksuja, jotka puolestaan noudattivat alan yleistä käytäntöä. FBS:n kanssa tehty sopimus vastasi useiden muiden yksityisten lentoasemien kanssa tehtyjä sopimuksia, ja myös markkinataloussijoittaja olisi tehnyt vastaavan sopimuksen. Ryanair toimitti konsulttiyrityksen ([...]) tekemän tutkimuksen, jossa perehdyttiin Ryanairin ja FBS:n välisiin sopimusjärjestelyihin. Konsulttiyritys oli tehnyt vertailututkimuksen Schönefeldin lentoaseman sekä Liverpoolin ja Lutonin lentoasemien välillä. Tutkimuksen päätelmä oli, että FBS:n toiminta Ryanairia kohtaan oli yksityisen markkinataloussijoittajan toiminnan mukaista. |
| --- | --- |

(88)

Ryanair väitti, että maksut, joita se maksoi Schönefeldin lentoasemalla, vastasivat maksutaulukossa esitettyjä maksuja, jotka puolestaan noudattivat alan yleistä käytäntöä. FBS:n kanssa tehty sopimus vastasi useiden muiden yksityisten lentoasemien kanssa tehtyjä sopimuksia, ja myös markkinataloussijoittaja olisi tehnyt vastaavan sopimuksen. Ryanair toimitti konsulttiyrityksen ([...]) tekemän tutkimuksen, jossa perehdyttiin Ryanairin ja FBS:n välisiin sopimusjärjestelyihin. Konsulttiyritys oli tehnyt vertailututkimuksen Schönefeldin lentoaseman sekä Liverpoolin ja Lutonin lentoasemien välillä. Tutkimuksen päätelmä oli, että FBS:n toiminta Ryanairia kohtaan oli yksityisen markkinataloussijoittajan toiminnan mukaista.

| (89) | Lisäksi Ryanair totesi, että kuten Lontoo ja Milano, Berliini on merkittävä taloudellinen ja hallinnollinen keskus Euroopassa ja siten myös merkittävä eurooppalainen matkakohde. Berliinissä toimivat lentoyhtiöt voivat siten luottaa siihen, että riittävä määrä matkustajia haluaa matkustaa Berliiniin. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi Ryanair totesi, että kuten Lontoo ja Milano, Berliini on merkittävä taloudellinen ja hallinnollinen keskus Euroopassa ja siten myös merkittävä eurooppalainen matkakohde. Berliinissä toimivat lentoyhtiöt voivat siten luottaa siihen, että riittävä määrä matkustajia haluaa matkustaa Berliiniin.

5.9   Easyjet

| (90) | Vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta Easyjet totesi, että FBS:n sijasta ja markkinatalouden ehdoin toimiva lentoaseman pitäjä olisi myös ottanut käyttöön vastaavan strategian. Toimenpide oli lisännyt FBS:n matkustajamääriä huomattavasti ja parantanut sen tilikauden tulosta. |
| --- | --- |

(90)

Vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta Easyjet totesi, että FBS:n sijasta ja markkinatalouden ehdoin toimiva lentoaseman pitäjä olisi myös ottanut käyttöön vastaavan strategian. Toimenpide oli lisännyt FBS:n matkustajamääriä huomattavasti ja parantanut sen tilikauden tulosta.

| (91) | Lisäksi Easyjet totesi, että FBS:n ja Easyjetin välinen yksittäinen maksuja koskeva järjestely ei välttämättä tarkoittanut, että olisi myönnetty syrjiviä alennuksia. Easyjet katsoi, että muita lentoyhtiöitä, joilla olisi ollut vastaavat kasvutavoitteet, olisi myös kohdeltu täysin samalla tavalla kuin Easyjetiä. Joka tapauksessa alennukset olivat oikeutettuja, kun otetaan huomioon Easyjetin tuomat mittakaavaedut: Easyjetin osuus Schönefeldin matkustajamääristä oli huomattava ja sen toiminta oli parantanut FBS:n tulosta tavallista enemmän. |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi Easyjet totesi, että FBS:n ja Easyjetin välinen yksittäinen maksuja koskeva järjestely ei välttämättä tarkoittanut, että olisi myönnetty syrjiviä alennuksia. Easyjet katsoi, että muita lentoyhtiöitä, joilla olisi ollut vastaavat kasvutavoitteet, olisi myös kohdeltu täysin samalla tavalla kuin Easyjetiä. Joka tapauksessa alennukset olivat oikeutettuja, kun otetaan huomioon Easyjetin tuomat mittakaavaedut: Easyjetin osuus Schönefeldin matkustajamääristä oli huomattava ja sen toiminta oli parantanut FBS:n tulosta tavallista enemmän.

| (92) | Terminaalin B käytön osalta Easyjet totesi, että kyseinen terminaali ei ollut suljettu lentoaseman alue. Easyjetin vuokraama alue kattoi erillisen lähtöselvitysalueen ja siihen liittyvät toimistotilat Schönefeldin lentoaseman pohjoisterminaalissa. Suurin osa terminaalin alueesta oli yleisessä käytössä, ja sitä käyttivät myös muiden liikenteenharjoittajien matkustajat. Easyjet-vuokrasopimuksen allekirjoitushetkellä terminaalissa B oli riittävästi ylimääräistä tilaa, joten muille lentoyhtiöille ei aiheutunut asiasta haittaa. Easyjet korosti, että vuodesta 2004 lähtien, jolloin se aloitti toimintansa Schönefeldin lentoasemalla, sen matkustajamäärät ovat olleet ylivoimaisesti suurimmat kyseisellä lentoasemalla. Näin ollen yksinoikeus terminaalin B tiettyjen osien käyttöön on objektiivisesti perusteltua. |
| --- | --- |

(92)

Terminaalin B käytön osalta Easyjet totesi, että kyseinen terminaali ei ollut suljettu lentoaseman alue. Easyjetin vuokraama alue kattoi erillisen lähtöselvitysalueen ja siihen liittyvät toimistotilat Schönefeldin lentoaseman pohjoisterminaalissa. Suurin osa terminaalin alueesta oli yleisessä käytössä, ja sitä käyttivät myös muiden liikenteenharjoittajien matkustajat. Easyjet-vuokrasopimuksen allekirjoitushetkellä terminaalissa B oli riittävästi ylimääräistä tilaa, joten muille lentoyhtiöille ei aiheutunut asiasta haittaa. Easyjet korosti, että vuodesta 2004 lähtien, jolloin se aloitti toimintansa Schönefeldin lentoasemalla, sen matkustajamäärät ovat olleet ylivoimaisesti suurimmat kyseisellä lentoasemalla. Näin ollen yksinoikeus terminaalin B tiettyjen osien käyttöön on objektiivisesti perusteltua.

| (93) | Lisäksi Easyjet totesi, että terminaalin B matkatavaroiden käsittelyjärjestelmä oli tavanomaisten teknisten standardien mukainen eikä antanut mitään etua muihin lentoyhtiöihin nähden. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi Easyjet totesi, että terminaalin B matkatavaroiden käsittelyjärjestelmä oli tavanomaisten teknisten standardien mukainen eikä antanut mitään etua muihin lentoyhtiöihin nähden.

| (94) | Terminaalin B markkina-arvon osalta Easyjet totesi, että sen maksama vuokra oli korkeampi kuin terminaalin B markkina-arvo, kun otetaan huomioon, ettei terminaalin kapasiteetti vastannut Easyjetin tarpeita. Lisäksi vuokraa voitaisiin verrata vain Schönefeldin lentoasemalla sijaitseviin vastaaviin alueisiin ja toimistotilojen osalta vain lentoaseman välittömässä läheisyydessä sijaitseviin toimistotiloihin. |
| --- | --- |

(94)

Terminaalin B markkina-arvon osalta Easyjet totesi, että sen maksama vuokra oli korkeampi kuin terminaalin B markkina-arvo, kun otetaan huomioon, ettei terminaalin kapasiteetti vastannut Easyjetin tarpeita. Lisäksi vuokraa voitaisiin verrata vain Schönefeldin lentoasemalla sijaitseviin vastaaviin alueisiin ja toimistotilojen osalta vain lentoaseman välittömässä läheisyydessä sijaitseviin toimistotiloihin.

5.10   FBS

| (95) | FBS viittasi Berliiniin erityistilanteeseen eli Berliiniin lentoasemajärjestelmään (joka alun perin koostui kolmesta lentoasemasta) sekä suunnitelmiin rakentaa keskitetty Berlin-Brandenburgin lentoasema (BER). Vuonna 2003 Schönefeld toimi vain noin puolella kapasiteetilla eikä pystynyt kattamaan kustannuksiaan. FBS:n mukaan Schönefeldin sulkeminen olisi johtanut muun muassa Schönefeldin toimintaluvan menettämiseen, ja lupa oli keskeisessä asemassa BER-lentoaseman toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

(95)

FBS viittasi Berliiniin erityistilanteeseen eli Berliiniin lentoasemajärjestelmään (joka alun perin koostui kolmesta lentoasemasta) sekä suunnitelmiin rakentaa keskitetty Berlin-Brandenburgin lentoasema (BER). Vuonna 2003 Schönefeld toimi vain noin puolella kapasiteetilla eikä pystynyt kattamaan kustannuksiaan. FBS:n mukaan Schönefeldin sulkeminen olisi johtanut muun muassa Schönefeldin toimintaluvan menettämiseen, ja lupa oli keskeisessä asemassa BER-lentoaseman toiminnan kannalta.

| (96) | FBS huomautti, että komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitsemat väitetyt kilpailevat lentoasemat eivät tosiasiassa kilpailleet Berliinin lentoasemien kanssa, koska ne sijaitsivat liian kaukana. |
| --- | --- |

(96)

FBS huomautti, että komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitsemat väitetyt kilpailevat lentoasemat eivät tosiasiassa kilpailleet Berliinin lentoasemien kanssa, koska ne sijaitsivat liian kaukana.

| (97) | Hallinta- ja voitonjakosopimuksen osalta FBS totesi, että vastaavat sopimukset konsernin sisäisten yritysten kesken ovat yleisiä liikemaailmassa. FBS katsoi, että voitonjako Berliinin kolmen lentoaseman välillä on puhtaasti yrityksen sisäinen asia. FBS:n mukaan lentoasemajärjestelmä muodosti yhden yrityksen, joka tavoittelee yhteisiä etuja ja jota keskinäisesti sitoo yhtiöoikeus. Lentoasemajärjestelmä muodosti siis maantieteellisesti ja asiallisesti yhden ja ainoan markkina-alueen. Siksi kyseessä on FBS:n mukaan yleinen markkinakäytäntö ja nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa myös kaupallisesti järkevä käytäntö. |
| --- | --- |

(97)

Hallinta- ja voitonjakosopimuksen osalta FBS totesi, että vastaavat sopimukset konsernin sisäisten yritysten kesken ovat yleisiä liikemaailmassa. FBS katsoi, että voitonjako Berliinin kolmen lentoaseman välillä on puhtaasti yrityksen sisäinen asia. FBS:n mukaan lentoasemajärjestelmä muodosti yhden yrityksen, joka tavoittelee yhteisiä etuja ja jota keskinäisesti sitoo yhtiöoikeus. Lentoasemajärjestelmä muodosti siis maantieteellisesti ja asiallisesti yhden ja ainoan markkina-alueen. Siksi kyseessä on FBS:n mukaan yleinen markkinakäytäntö ja nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa myös kaupallisesti järkevä käytäntö.

| (98) | FBS kiisti tietyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat päätelmät, jotka koskivat valtion varojen käyttöä. FBS:n mukaan se, että julkisten viranomaisten oli hyväksyttävä maksutaulukko, ei riitä sellaisen päätelmän tekemiseen, että FBS:n varat olivat valtion määräysvallassa. FBS:n mukaan maksutaulukkojärjestelmää sovellettiin tasapuolisesti lentoasemien julkisiin ja yksityisiin osakkaisiin ja siinä otettiin huomioon lentoliikennepalveluja koskeva yleinen etu lainsäädännön vaatimusten mukaisesti. Lisäksi FBS:n mukaan Brandenburgin pääministerillä, joka oli FBS:n hallintoneuvoston jäsen, ei ollut valtaa ohjeistaa maksutaulukoiden hyväksynnästä vastaavaa ministeriötä. Maksujen määrittämisen osalta lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisiin oikeudellisiin suhteisiin sovellettiin yksinomaan yksityisoikeudellisia säännöksiä ja ne olivat sitovia siviililainsäädännön nojalla asianomaisen viranomaisen hyväksynnästä riippumatta. |
| --- | --- |

(98)

FBS kiisti tietyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt alustavat päätelmät, jotka koskivat valtion varojen käyttöä. FBS:n mukaan se, että julkisten viranomaisten oli hyväksyttävä maksutaulukko, ei riitä sellaisen päätelmän tekemiseen, että FBS:n varat olivat valtion määräysvallassa. FBS:n mukaan maksutaulukkojärjestelmää sovellettiin tasapuolisesti lentoasemien julkisiin ja yksityisiin osakkaisiin ja siinä otettiin huomioon lentoliikennepalveluja koskeva yleinen etu lainsäädännön vaatimusten mukaisesti. Lisäksi FBS:n mukaan Brandenburgin pääministerillä, joka oli FBS:n hallintoneuvoston jäsen, ei ollut valtaa ohjeistaa maksutaulukoiden hyväksynnästä vastaavaa ministeriötä. Maksujen määrittämisen osalta lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisiin oikeudellisiin suhteisiin sovellettiin yksinomaan yksityisoikeudellisia säännöksiä ja ne olivat sitovia siviililainsäädännön nojalla asianomaisen viranomaisen hyväksynnästä riippumatta.

| (99) | FBS myös selitti, että maksutaulukolla oli vastaava vaikutus kuin yleisillä sopimusehdoilla ja että se muodosti lentoaseman ja lentoyhtiön välisen sopimuksen keskeisen osan virallisesta hyväksynnästä riippumatta. Maksutaulukkoa, alennusjärjestelmät mukaan lukien, tarjottiin poikkeuksetta kaikille lentoyhtiöille 1 päivästä toukokuuta 2004 lähtien. Yksittäisten sopimusjärjestelyjen tarkoituksena oli pelkästään määrittää kahdenväliset maksuehdot ja asettaa yksityiskohtaiset tavoitteet. Kyseisillä sopimuksilla ei myönnetty mitään erityisetuja. |
| --- | --- |

(99)

FBS myös selitti, että maksutaulukolla oli vastaava vaikutus kuin yleisillä sopimusehdoilla ja että se muodosti lentoaseman ja lentoyhtiön välisen sopimuksen keskeisen osan virallisesta hyväksynnästä riippumatta. Maksutaulukkoa, alennusjärjestelmät mukaan lukien, tarjottiin poikkeuksetta kaikille lentoyhtiöille 1 päivästä toukokuuta 2004 lähtien. Yksittäisten sopimusjärjestelyjen tarkoituksena oli pelkästään määrittää kahdenväliset maksuehdot ja asettaa yksityiskohtaiset tavoitteet. Kyseisillä sopimuksilla ei myönnetty mitään erityisetuja.

| (100) | FBS totesi, että Berliinin kahden päälentoaseman kapasiteetin käyttöerojen takia (Tegel toimi lähes täydellä kapasiteetilla ilman merkittäviä laajentumismahdollisuuksia, kun taas Schönefeldin lentoasemalla oli huomattavasti ylimääräistä kapasiteettia ja lisäksi se oli tulevan BER-lentoaseman sijaintipaikka) FBS oli ryhtynyt toimenpiteisiin vuonna 2003 sen jälkeen, kun yrityksen yksityistäminen, jotta se voisi hoitaa Berliinin kaupunkialueen lentoliikennettä kestävällä ja taloudellisesti tehokkaalla tavalla, oli epäonnistunut. |
| --- | --- |

(100)

FBS totesi, että Berliinin kahden päälentoaseman kapasiteetin käyttöerojen takia (Tegel toimi lähes täydellä kapasiteetilla ilman merkittäviä laajentumismahdollisuuksia, kun taas Schönefeldin lentoasemalla oli huomattavasti ylimääräistä kapasiteettia ja lisäksi se oli tulevan BER-lentoaseman sijaintipaikka) FBS oli ryhtynyt toimenpiteisiin vuonna 2003 sen jälkeen, kun yrityksen yksityistäminen, jotta se voisi hoitaa Berliinin kaupunkialueen lentoliikennettä kestävällä ja taloudellisesti tehokkaalla tavalla, oli epäonnistunut.

| (101) | FBS totesi lisäksi, että tulevan BER-lentoaseman toiminnan kannalta oli FBS-konsernin edun mukaista pitää Schönefeldin lentoasema toiminnassa. FBS:n mukaan Schönefeldin lentoaseman sulkeminen edes tilapäisesti olisi tehnyt mahdottomaksi saavuttaa yhtiön pitkän aikavälin strategisen tavoitteen eli Berliinin keskuslentoaseman rakentamisen Schönefeldin alueelle. |
| --- | --- |

(101)

FBS totesi lisäksi, että tulevan BER-lentoaseman toiminnan kannalta oli FBS-konsernin edun mukaista pitää Schönefeldin lentoasema toiminnassa. FBS:n mukaan Schönefeldin lentoaseman sulkeminen edes tilapäisesti olisi tehnyt mahdottomaksi saavuttaa yhtiön pitkän aikavälin strategisen tavoitteen eli Berliinin keskuslentoaseman rakentamisen Schönefeldin alueelle.

| (102) | FBS:n mukaan Schönefeldin toiminnan tukeminen taloudellisesti mahdollisimman toimivalla tavalla oli näin ollen tarpeellista vuodesta 2003 BER-lentoaseman avaamisen saakka. FBS lisäsi, että voidakseen hyödyntää Schönefeldin vapaata kapasiteettia paremmin se päätti toteuttaa tunnetun konsulttiyrityksen ehdottaman halpalentoyhtiöstrategian. Halpalentoyhtiöstrategiaa pidettiin FBS:n kannalta taloudellisesti parhaana vaihtoehtona, koska vaikutti todennäköiseltä, että ehdotettu maksutaulukko, joka sisälsi kannustinjärjestelmiä, lisäisi kohdennettujen ja asteittain pienevien taloudellisten kannustimien ansiosta liikennettä Schönefeldin lentoasemalla lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(102)

FBS:n mukaan Schönefeldin toiminnan tukeminen taloudellisesti mahdollisimman toimivalla tavalla oli näin ollen tarpeellista vuodesta 2003 BER-lentoaseman avaamisen saakka. FBS lisäsi, että voidakseen hyödyntää Schönefeldin vapaata kapasiteettia paremmin se päätti toteuttaa tunnetun konsulttiyrityksen ehdottaman halpalentoyhtiöstrategian. Halpalentoyhtiöstrategiaa pidettiin FBS:n kannalta taloudellisesti parhaana vaihtoehtona, koska vaikutti todennäköiseltä, että ehdotettu maksutaulukko, joka sisälsi kannustinjärjestelmiä, lisäisi kohdennettujen ja asteittain pienevien taloudellisten kannustimien ansiosta liikennettä Schönefeldin lentoasemalla lyhyellä aikavälillä.

| (103) | FBS:n mukaan halpalentoyhtiöstrategia oli erittäin onnistunut. Schönefeldin matkustajamäärät kasvoivat huomattavasti Berliinin muiden lentoasemien matkustajamääriä vähentämättä. FBS korosti, että lisääntynyt liikenne johti tulojen kasvuun, minkä ansiosta taloudelliset vaikeudet pystyttiin pian ylittämään. Jo vuonna 2006 FBS:n tulos (EBIT) nousi ensimmäistä kertaa positiiviseksi. FBS:n mukaan positiivinen kehitys haluttiin varmistaa, sillä se oli erityisen tärkeää uuden lentoaseman rahoituksen kannalta. |
| --- | --- |

(103)

FBS:n mukaan halpalentoyhtiöstrategia oli erittäin onnistunut. Schönefeldin matkustajamäärät kasvoivat huomattavasti Berliinin muiden lentoasemien matkustajamääriä vähentämättä. FBS korosti, että lisääntynyt liikenne johti tulojen kasvuun, minkä ansiosta taloudelliset vaikeudet pystyttiin pian ylittämään. Jo vuonna 2006 FBS:n tulos (EBIT) nousi ensimmäistä kertaa positiiviseksi. FBS:n mukaan positiivinen kehitys haluttiin varmistaa, sillä se oli erityisen tärkeää uuden lentoaseman rahoituksen kannalta.

| (104) | FBS totesi, että vuonna 2003 käynnistetty strateginen muutos oli merkittävä taloudellisista syistä ja että FBS oli toiminut järkevästi toimivan markkinataloussijoittajan tavoin. Halpalentoyhtiöstrategiaa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella FBS oli olettanut, että lentoaseman pitäminen ei enää jatkossa olisi tappiollista. FBS viittasi selvitykseen, jonka se oli tilannut tilintarkastusyhteisöltä [...], jäljempänä ’ensimmäinen asiantuntijaselvitys’. Kyseinen selvitys valmistui vuonna 2007 ja vahvisti, että markkinataloussijoittajan näkökulmasta halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen ja siihen liittyvän maksutaulukon käyttöönotto oli järkevää. |
| --- | --- |

(104)

FBS totesi, että vuonna 2003 käynnistetty strateginen muutos oli merkittävä taloudellisista syistä ja että FBS oli toiminut järkevästi toimivan markkinataloussijoittajan tavoin. Halpalentoyhtiöstrategiaa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella FBS oli olettanut, että lentoaseman pitäminen ei enää jatkossa olisi tappiollista. FBS viittasi selvitykseen, jonka se oli tilannut tilintarkastusyhteisöltä [...], jäljempänä ’ensimmäinen asiantuntijaselvitys’. Kyseinen selvitys valmistui vuonna 2007 ja vahvisti, että markkinataloussijoittajan näkökulmasta halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen ja siihen liittyvän maksutaulukon käyttöönotto oli järkevää.

| (105) | FBS väitti, että yksittäiset sopimukset, jotka oli tehty tiettyjen halpalentoyhtiöiden kanssa ennen vuoden 2004 maksutaulukon voimaantuloa, olivat tarpeellisia halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen kannalta, jotta FBS voisi tarjota lentoyhtiöille kannustimia sijoittautua Schönefeldin lentoasemalle. FBS viittasi myös toiseen selvitykseen, joka oli tilattu tilintarkastusyhteisöltä [...] ja joka myös valmistui vuonna 2007. Kyseisessä selvityksessä konsulttiyritys analysoi toimenpiteen 3 muodostamien sopimusten tuottavuutta ja totesi, että tehdessään kunkin sopimuksen FBS oli toiminut järkevän markkinataloussijoittajan tavoin. Kaikki yksittäiset sopimukset eri lentoyhtiöiden kanssa oli tehty puhtaasti taloudellisten seikkojen perusteella, ja niiden tavoitteena oli ollut parantaa FBS:n taloudellista tilannetta lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(105)

FBS väitti, että yksittäiset sopimukset, jotka oli tehty tiettyjen halpalentoyhtiöiden kanssa ennen vuoden 2004 maksutaulukon voimaantuloa, olivat tarpeellisia halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen kannalta, jotta FBS voisi tarjota lentoyhtiöille kannustimia sijoittautua Schönefeldin lentoasemalle. FBS viittasi myös toiseen selvitykseen, joka oli tilattu tilintarkastusyhteisöltä [...] ja joka myös valmistui vuonna 2007. Kyseisessä selvityksessä konsulttiyritys analysoi toimenpiteen 3 muodostamien sopimusten tuottavuutta ja totesi, että tehdessään kunkin sopimuksen FBS oli toiminut järkevän markkinataloussijoittajan tavoin. Kaikki yksittäiset sopimukset eri lentoyhtiöiden kanssa oli tehty puhtaasti taloudellisten seikkojen perusteella, ja niiden tavoitteena oli ollut parantaa FBS:n taloudellista tilannetta lyhyellä aikavälillä.

| (106) | FBS väitti, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus oli merkittävä tekijä halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen kannalta ja ettei se ole valtiontukea. Halpalentoyhtiöstrategia oli luonut Easyjetille, joka on yksi Euroopan johtavista halpalentoyhtiöistä, kannustimen perustaa tukikohta Schönefeldin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(106)

FBS väitti, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus oli merkittävä tekijä halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen kannalta ja ettei se ole valtiontukea. Halpalentoyhtiöstrategia oli luonut Easyjetille, joka on yksi Euroopan johtavista halpalentoyhtiöistä, kannustimen perustaa tukikohta Schönefeldin lentoasemalle.

| (107) | Easyjetin kanssa vuonna 2003 tehdyn sopimuksen ansiosta FBS pystyi houkuttelemaan myös muita lentoyhtiöitä Schönefeldin lentoasemalle. Easyjetin kanssa tehdyn sopimuksen ansiosta (sekä sen ansiosta, että Easyjetillä oli velvollisuus sijoittaa tietty vähimmäismäärä ilma-aluksia Schönefeldin lentoasemalle) kummankin sopijapuolen suunnitteluvarmuus lisääntyi ja Schönefeldin tuottavuus parantui huomattavasti. |
| --- | --- |

(107)

Easyjetin kanssa vuonna 2003 tehdyn sopimuksen ansiosta FBS pystyi houkuttelemaan myös muita lentoyhtiöitä Schönefeldin lentoasemalle. Easyjetin kanssa tehdyn sopimuksen ansiosta (sekä sen ansiosta, että Easyjetillä oli velvollisuus sijoittaa tietty vähimmäismäärä ilma-aluksia Schönefeldin lentoasemalle) kummankin sopijapuolen suunnitteluvarmuus lisääntyi ja Schönefeldin tuottavuus parantui huomattavasti.

| (108) | FBS totesi, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus ei olennaisesti eronnut vuoden 2004 taulukosta eikä myöskään sisältänyt perusteetonta etua. FBS huomautti lisäksi, että vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksessa nimenomaisesti viitattiin vuoden 2006 taulukkoon, jota sovellettiin kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(108)

FBS totesi, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus ei olennaisesti eronnut vuoden 2004 taulukosta eikä myöskään sisältänyt perusteetonta etua. FBS huomautti lisäksi, että vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksessa nimenomaisesti viitattiin vuoden 2006 taulukkoon, jota sovellettiin kyseisenä ajankohtana.

| (109) | FBS korosti myös, että yksittäiset sopimukset halpalentoyhtiöiden kanssa oli tehty ennen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen antamista ja, ainakin joidenkin sopimusten osalta, ennen komission hyväksymää päätöstä asiassa Charleroi (31). |
| --- | --- |

(109)

FBS korosti myös, että yksittäiset sopimukset halpalentoyhtiöiden kanssa oli tehty ennen vuoden 2005 ilmailun suuntaviivojen antamista ja, ainakin joidenkin sopimusten osalta, ennen komission hyväksymää päätöstä asiassa Charleroi (31).

| (110) | FBS:n mukaan terminaalissa B sijaitsevien tilojen vuokraaminen Easyjetille ei antanut lentoyhtiölle erityisetua. Kokonainen terminaali oli osoitettu Easyjetin käyttöön taloudellisista ja käytännöllisistä syistä, koska kyseisen lentoyhtiön matkustajamäärät Schönefeldillä olivat suuret. Easyjet maksoi tiloista normaalin markkinahinnan mukaista vuokraa, joka oli sovittu Schönefeldin muiden vuokrahintojen perusteella. Terminaalialueiden osoittaminen tietyn lentoyhtiön käyttöön on yleinen käytäntö sekä saksalaisilla että kansainvälisillä lentoasemilla. Easyjetille ei ollut myöskään myönnetty mainontaoikeuksia, jotka olisivat antaneet sille etua muihin lentoyhtiöihin nähden, sillä Easyjetille oli myönnetty oikeus asettaa tuotemerkkinsä esille vain lähtöselvitysalueella. Sama oikeus oli myös muilla lentoyhtiöillä. |
| --- | --- |

(110)

FBS:n mukaan terminaalissa B sijaitsevien tilojen vuokraaminen Easyjetille ei antanut lentoyhtiölle erityisetua. Kokonainen terminaali oli osoitettu Easyjetin käyttöön taloudellisista ja käytännöllisistä syistä, koska kyseisen lentoyhtiön matkustajamäärät Schönefeldillä olivat suuret. Easyjet maksoi tiloista normaalin markkinahinnan mukaista vuokraa, joka oli sovittu Schönefeldin muiden vuokrahintojen perusteella. Terminaalialueiden osoittaminen tietyn lentoyhtiön käyttöön on yleinen käytäntö sekä saksalaisilla että kansainvälisillä lentoasemilla. Easyjetille ei ollut myöskään myönnetty mainontaoikeuksia, jotka olisivat antaneet sille etua muihin lentoyhtiöihin nähden, sillä Easyjetille oli myönnetty oikeus asettaa tuotemerkkinsä esille vain lähtöselvitysalueella. Sama oikeus oli myös muilla lentoyhtiöillä.

6.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

6.1   Valtion vaikutus

| (111) | Saksa totesi, että FBS:n varat eivät olleet valtion määräysvallassa eikä niiden käytön voida katsoa johtuvan valtiosta. Saksan mukaan asianomaisia kannustimia ja alennuksia ei rahoitettu julkisin varoin, vaan ne olivat yksityisoikeuden säännösten nojalla toimivan yrityksen liiketoimintaan liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(111)

Saksa totesi, että FBS:n varat eivät olleet valtion määräysvallassa eikä niiden käytön voida katsoa johtuvan valtiosta. Saksan mukaan asianomaisia kannustimia ja alennuksia ei rahoitettu julkisin varoin, vaan ne olivat yksityisoikeuden säännösten nojalla toimivan yrityksen liiketoimintaan liittyviä toimenpiteitä.

| (112) | Tältä osin Saksa totesi, että vaikka FBS ja sen tytäryhtiöt olivat osittain valtion omistuksessa, ne eivät kuitenkaan olleet osa julkishallintoa vaan nimenomaisesti alistettu kilpailun ja vapaiden markkinoiden periaatteille. Saksa lisäsi, että julkiset osakkaat odottivat FBS:n tuottavan voittoa. |
| --- | --- |

(112)

Tältä osin Saksa totesi, että vaikka FBS ja sen tytäryhtiöt olivat osittain valtion omistuksessa, ne eivät kuitenkaan olleet osa julkishallintoa vaan nimenomaisesti alistettu kilpailun ja vapaiden markkinoiden periaatteille. Saksa lisäsi, että julkiset osakkaat odottivat FBS:n tuottavan voittoa.

6.2   Hallinta- ja voitonjakosopimus (toimenpide 1)

| (113) | Saksa katsoi, että hallinta- ja voitonjakosopimus ei sisältänyt ristiintukemista, joka voitaisiin katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(113)

Saksa katsoi, että hallinta- ja voitonjakosopimus ei sisältänyt ristiintukemista, joka voitaisiin katsoa valtiontueksi.

| (114) | Saksa huomautti, että julkisoikeuden sekä Euroopan unionin lainsäädännön (32) nojalla Berliinin lentoasemat olivat keskenään sidoksissa siten, että niiden voidaan katsoa muodostaneen yhden lentoasemajärjestelmän. Lentoasemajärjestelmän tarkoituksena oli, että eri lentoasemat katsottaisiin yhdeksi lentoasemaksi, jolla on useita kiitoratoja. FBS ja BFG on näin ollen katsottava yhdeksi yritykseksi. Saksa korosti, että komissio on itse viitannut hallinto- ja voitonjakosopimukseen, yhteiseen IT-infrastruktuuriin, keskitettyihin tärkeimpiin toimintoihin ja yhtenäisiin liiketoimintasuunnitelmiin kriteereinä sille, että konsernin yksittäiset yritykset voidaan katsoa epäitsenäisiksi yksiköiksi (33). |
| --- | --- |

(114)

Saksa huomautti, että julkisoikeuden sekä Euroopan unionin lainsäädännön (32) nojalla Berliinin lentoasemat olivat keskenään sidoksissa siten, että niiden voidaan katsoa muodostaneen yhden lentoasemajärjestelmän. Lentoasemajärjestelmän tarkoituksena oli, että eri lentoasemat katsottaisiin yhdeksi lentoasemaksi, jolla on useita kiitoratoja. FBS ja BFG on näin ollen katsottava yhdeksi yritykseksi. Saksa korosti, että komissio on itse viitannut hallinto- ja voitonjakosopimukseen, yhteiseen IT-infrastruktuuriin, keskitettyihin tärkeimpiin toimintoihin ja yhtenäisiin liiketoimintasuunnitelmiin kriteereinä sille, että konsernin yksittäiset yritykset voidaan katsoa epäitsenäisiksi yksiköiksi (33).

| (115) | Saksan mukaan voitonjakoon ei liittynyt Schönefeldin kustannusten siirtämistä Tegelin ja Tempelhofin lentoasemille. Sillä ei myöskään ollut vaikutusta Tegelin lentoasemamaksuihin. Kaikkien kolmen lentoaseman maksut määriteltiin kunkin lentoaseman kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(115)

Saksan mukaan voitonjakoon ei liittynyt Schönefeldin kustannusten siirtämistä Tegelin ja Tempelhofin lentoasemille. Sillä ei myöskään ollut vaikutusta Tegelin lentoasemamaksuihin. Kaikkien kolmen lentoaseman maksut määriteltiin kunkin lentoaseman kustannusten perusteella.

| (116) | Lisäksi Saksa huomautti, että FBS, kuten mikä tahansa muu yritys, noudatti strategista suunnitelmaa, jonka tavoitteena oli tuottaa voittoa pitkällä aikavälillä. Suunnitelman keskeinen elementti oli yhden lentoaseman perustaminen Berliiniin Schönefeldin lentoaseman paikalle. |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi Saksa huomautti, että FBS, kuten mikä tahansa muu yritys, noudatti strategista suunnitelmaa, jonka tavoitteena oli tuottaa voittoa pitkällä aikavälillä. Suunnitelman keskeinen elementti oli yhden lentoaseman perustaminen Berliiniin Schönefeldin lentoaseman paikalle.

6.3   Vuoden 2004 taulukon oikeudellinen pätevyys

| (117) | Saksan mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä alustava päätelmä, jonka mukaan maksutaulukot, joita toimivaltainen osavaltion viranomainen ei ole ehdoitta hyväksynyt, eivät ole päteviä (34), ei kuvasta asianmukaisella tavalla Saksassa vallinnutta oikeudellista tilannetta. Osavaltion toimivaltaisen viranomaisen säädöksen Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung 43 a §:n (35) mukaisesti antama hyväksyntä ei ollut edellytys sille, että maksutaulukko voitaisiin katsoa oikeudellisesti päteväksi. Saksan liittovaltion ylimmän yleisen tuomioistuimen, jäljempänä ’Bundesgerichtshof’, ja Saksan alemman asteen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan lentoasemien julkaistut maksutaulukot muodostavat Saksan siviililainsäädännössä tarkoitetut yleiset sopimusehdot (saksaksi Allgemeine Geschäftsbedingungen) (36). Tämä merkitsee, että maksutaulukot muodostivat osan sopimusehdoista, joita tarjottiin oletusarvoisesti lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille riippumatta siitä, oliko toimivaltainen viranomainen hyväksynyt asianomaista maksutaulukkoa (37). |
| --- | --- |

(117)

Saksan mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä alustava päätelmä, jonka mukaan maksutaulukot, joita toimivaltainen osavaltion viranomainen ei ole ehdoitta hyväksynyt, eivät ole päteviä (34), ei kuvasta asianmukaisella tavalla Saksassa vallinnutta oikeudellista tilannetta. Osavaltion toimivaltaisen viranomaisen säädöksen Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung 43 a §:n (35) mukaisesti antama hyväksyntä ei ollut edellytys sille, että maksutaulukko voitaisiin katsoa oikeudellisesti päteväksi. Saksan liittovaltion ylimmän yleisen tuomioistuimen, jäljempänä ’Bundesgerichtshof’, ja Saksan alemman asteen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan lentoasemien julkaistut maksutaulukot muodostavat Saksan siviililainsäädännössä tarkoitetut yleiset sopimusehdot (saksaksi Allgemeine Geschäftsbedingungen) (36). Tämä merkitsee, että maksutaulukot muodostivat osan sopimusehdoista, joita tarjottiin oletusarvoisesti lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille riippumatta siitä, oliko toimivaltainen viranomainen hyväksynyt asianomaista maksutaulukkoa (37).

| (118) | Saksan mukaan Landgericht Potsdam on 20 päivänä lokakuuta 2004 antamassaan tuomiossa (38), johon komissio viittaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 22 kohdassa, tulkinnut olosuhteet virheellisesti. Lisäksi kyseisestä tuomiosta valitettiin. Valituksen osalta Brandenburgin ylempi alueellinen tuomioistuin, jäljempänä ’Brandenburgisches Oberlandesgericht’, antoi oikeudellisen ohjeistuksen (saksaksi richterlicher Hinweis), jonka mukaan Landgericht Potsdamin tuomio olisi kumottava. Saksa huomautti, että menettelyn taustalla oleva kantelu sittemmin peruutettiin kiistan osapuolten välisen sopimuksen johdosta. Näin ollen Landgericht Potsdamin tuomion ei olisi koskaan pitänyt tulla lainvoimaiseksi, vaan se mitätöityi kantelun peruuttamisen myötä, vaikka sitä ei nimenomaisesti olekaan kumottu. Saksa ilmoitti, että Landgericht Potsdam on jälkeenpäin tarkistanut lain tulkintaansa ja on hyvin samankaltaisessa asiassa hylännyt Schönefeldin maksutaulukkoa koskevan kantelun. |
| --- | --- |

(118)

Saksan mukaan Landgericht Potsdam on 20 päivänä lokakuuta 2004 antamassaan tuomiossa (38), johon komissio viittaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 22 kohdassa, tulkinnut olosuhteet virheellisesti. Lisäksi kyseisestä tuomiosta valitettiin. Valituksen osalta Brandenburgin ylempi alueellinen tuomioistuin, jäljempänä ’Brandenburgisches Oberlandesgericht’, antoi oikeudellisen ohjeistuksen (saksaksi richterlicher Hinweis), jonka mukaan Landgericht Potsdamin tuomio olisi kumottava. Saksa huomautti, että menettelyn taustalla oleva kantelu sittemmin peruutettiin kiistan osapuolten välisen sopimuksen johdosta. Näin ollen Landgericht Potsdamin tuomion ei olisi koskaan pitänyt tulla lainvoimaiseksi, vaan se mitätöityi kantelun peruuttamisen myötä, vaikka sitä ei nimenomaisesti olekaan kumottu. Saksa ilmoitti, että Landgericht Potsdam on jälkeenpäin tarkistanut lain tulkintaansa ja on hyvin samankaltaisessa asiassa hylännyt Schönefeldin maksutaulukkoa koskevan kantelun.

6.4   Yksittäiset sopimukset FBS:n ja tiettyjen lentoyhtiöiden välillä (toimenpiteet 2 ja 3)

| (119) | Saksa totesi, että maksujärjestelmää ja yksittäisiä sopimusjärjestelyjä eri lentoyhtiöiden kanssa Schönefeldin lentoasemalla olisi tarkasteltava halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen taustaa vasten. |
| --- | --- |

(119)

Saksa totesi, että maksujärjestelmää ja yksittäisiä sopimusjärjestelyjä eri lentoyhtiöiden kanssa Schönefeldin lentoasemalla olisi tarkasteltava halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen taustaa vasten.

| (120) | Saksa katsoi, että kyseisen strategian osalta Berliinin lentoasemat eivät kilpailleet keskenään, sillä ne muodostivat yhden lentoasemajärjestelmän. Schönefeld täydensi Tegelin toimintaa helpottamalla sen kapasiteettipainetta, sillä Tegel toimi kapasiteettinsa ylärajoilla. Halpalentoyhtiöstrategia oli laillinen välillinen keino ohjata liikennettä. Se ei vähentänyt matkustajamääriä Tegelin lentoasemalla. Matkustajamäärät päinvastoin kasvoivat huomattavasti molemmilla lentoasemilla muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista edeltävinä vuosina. Lisäksi, kun otetaan huomioon maantieteellinen etäisyys, Berliinin lentoasemat eivät myöskään kilpailleet Leipzigin, Dresdenin, Hampurin tai Lyypekin lentoasemien kanssa eivätkä etenkään hintatietoisista halpalentoyhtiömatkustajista. |
| --- | --- |

(120)

Saksa katsoi, että kyseisen strategian osalta Berliinin lentoasemat eivät kilpailleet keskenään, sillä ne muodostivat yhden lentoasemajärjestelmän. Schönefeld täydensi Tegelin toimintaa helpottamalla sen kapasiteettipainetta, sillä Tegel toimi kapasiteettinsa ylärajoilla. Halpalentoyhtiöstrategia oli laillinen välillinen keino ohjata liikennettä. Se ei vähentänyt matkustajamääriä Tegelin lentoasemalla. Matkustajamäärät päinvastoin kasvoivat huomattavasti molemmilla lentoasemilla muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista edeltävinä vuosina. Lisäksi, kun otetaan huomioon maantieteellinen etäisyys, Berliinin lentoasemat eivät myöskään kilpailleet Leipzigin, Dresdenin, Hampurin tai Lyypekin lentoasemien kanssa eivätkä etenkään hintatietoisista halpalentoyhtiömatkustajista.

| (121) | Saksan mukaan halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen kannalta oli tärkeää saada houkuteltua Schönefeldin lentoasemalle ankkurikäyttäjä, joka pitäisi sitä tukikohtanaan. Kyseinen toimenpide olisi ensimmäinen askel lentoaseman liikennemäärien kasvattamisessa ja lentoaseman tekemisessä houkuttelevammaksi myös muille lentoyhtiöille. Mikäli Schönefeldin lentoasemalla olisi sovellettu samoja ehtoja kuin Tegelin lentoasemalla, ankkurikäyttäjän houkutteleminen lentoasemalle olisi ollut mahdotonta, mikä voidaan nähdä myös 1990-luvun epäonnistuneista yrityksistä vakuuttaa lentoyhtiöitä muuttamaan Tegelin lentoasemalta Schönefeldille. Liikenteen suuntaamiseksi Schönefeldille ja Schönefeldin kapasiteetin hyödyntämisen tehostamiseksi oli ollut tärkeää luoda kannustimia lentoliikenteelle Schönefeldin lentoasemalla. Lentoyhtiöille myönnettiin tällaisia kannustimia halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen yhteydessä. Kyseisiin kannustimiin kuuluivat maksutaulukot, joihin sisältyi määräalennuksia ja muita taloudellisia kannustimia. |
| --- | --- |

(121)

Saksan mukaan halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen kannalta oli tärkeää saada houkuteltua Schönefeldin lentoasemalle ankkurikäyttäjä, joka pitäisi sitä tukikohtanaan. Kyseinen toimenpide olisi ensimmäinen askel lentoaseman liikennemäärien kasvattamisessa ja lentoaseman tekemisessä houkuttelevammaksi myös muille lentoyhtiöille. Mikäli Schönefeldin lentoasemalla olisi sovellettu samoja ehtoja kuin Tegelin lentoasemalla, ankkurikäyttäjän houkutteleminen lentoasemalle olisi ollut mahdotonta, mikä voidaan nähdä myös 1990-luvun epäonnistuneista yrityksistä vakuuttaa lentoyhtiöitä muuttamaan Tegelin lentoasemalta Schönefeldille. Liikenteen suuntaamiseksi Schönefeldille ja Schönefeldin kapasiteetin hyödyntämisen tehostamiseksi oli ollut tärkeää luoda kannustimia lentoliikenteelle Schönefeldin lentoasemalla. Lentoyhtiöille myönnettiin tällaisia kannustimia halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen yhteydessä. Kyseisiin kannustimiin kuuluivat maksutaulukot, joihin sisältyi määräalennuksia ja muita taloudellisia kannustimia.

| (122) | Halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen vaati yksittäisten sopimusten tekemistä useiden lentoyhtiöiden kanssa ennen vuoden 2004 taulukon voimaantuloa, jotta Schönefeldin tuottamia tappioita voitaisiin pienentää mahdollisimman nopeasti ja jotta lentoasema pystyisi saavuttamaan suotuisan aseman tuolloin nopeasti kasvaneilta halpalentoyhtiömarkkinoilta. Tältä osin Saksa huomautti, että lentoaseman maksutaulukon muodollinen muuttaminen olisi edellyttänyt paljon hallinnollista työtä eikä sitä olisi voitu toteuttaa riittävän nopealla aikataululla, jotta halpalentoyhtiöstrategiaa olisi voitu ryhtyä toteuttamaan mahdollisimman pian eli vuoden 2003 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(122)

Halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen vaati yksittäisten sopimusten tekemistä useiden lentoyhtiöiden kanssa ennen vuoden 2004 taulukon voimaantuloa, jotta Schönefeldin tuottamia tappioita voitaisiin pienentää mahdollisimman nopeasti ja jotta lentoasema pystyisi saavuttamaan suotuisan aseman tuolloin nopeasti kasvaneilta halpalentoyhtiömarkkinoilta. Tältä osin Saksa huomautti, että lentoaseman maksutaulukon muodollinen muuttaminen olisi edellyttänyt paljon hallinnollista työtä eikä sitä olisi voitu toteuttaa riittävän nopealla aikataululla, jotta halpalentoyhtiöstrategiaa olisi voitu ryhtyä toteuttamaan mahdollisimman pian eli vuoden 2003 loppuun mennessä.

| (123) | Saksa väitti, että FBS oli toiminut markkinataloussijoittajan tavoin hyväksyessään tarkasteltavana olevat toimenpiteet, sillä sen liiketoimintapäätökset perustuivat halpalentoyhtiöstrategiaan ja yksittäiset sopimukset oli tehty konsultin laatiman järkevän liiketoimintasuunnitelman perusteella. Saksa viittasi myös tilintarkastusyhteisöjen [...] ja [...] toteuttamiin arviointeihin, jotka FBS oli tilannut arvioidakseen, olivatko halpalentoyhtiöstrategia ja yksittäiset sopimukset sopusoinnussa markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa. Tilintarkastajat totesivat näin olleen. |
| --- | --- |

(123)

Saksa väitti, että FBS oli toiminut markkinataloussijoittajan tavoin hyväksyessään tarkasteltavana olevat toimenpiteet, sillä sen liiketoimintapäätökset perustuivat halpalentoyhtiöstrategiaan ja yksittäiset sopimukset oli tehty konsultin laatiman järkevän liiketoimintasuunnitelman perusteella. Saksa viittasi myös tilintarkastusyhteisöjen [...] ja [...] toteuttamiin arviointeihin, jotka FBS oli tilannut arvioidakseen, olivatko halpalentoyhtiöstrategia ja yksittäiset sopimukset sopusoinnussa markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa. Tilintarkastajat totesivat näin olleen.

| (124) | Saksan mukaan tilintarkastajat päättelivät sekä strategisen suunnan muuttamista koskevan päätöksen että taloudellisten kannustimien järjestelmän käyttöönoton osalta, että markkinataloussijoittaja olisi vastaavassa tilanteessa tehnyt samat päätökset. [...] laski vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen ja taulukossa 6 lueteltujen sopimusten osalta niiden nettonykyarvot, jotka osoittautuivat positiivisiksi, ja siten katsoi, että markkinataloussijoittaja olisi toiminut samoin kuin FBS. [...] esitti kuitenkin epäilynsä sopijapuolten määrittämästä vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen alkuperäisestä kestosta. [...] katsoi, että sopimuskauden pituus (10 vuotta + optio jatkaa sopimusta vielä 10 vuodella) huomioon ottaen järkevä markkinataloussijoittaja todennäköisesti olisi sopimuksen tekemisen yhteydessä ottanut huomioon suunnitellun sopimuksen vaikutukset tulevaan BER-lentoasemaan, joka oli tarkoitus avata ennen vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen umpeutumista (39). [...] mukaan vuoden 2003 Easyjet-sopimus olisi vaikuttanut negatiivisesti BER-lentoasemaa koskeviin maksuihin, jotka FBS:n oli mahdollista neuvotella muiden liikenteenharjoittajien kanssa, ja siten myös perustettavan lentoaseman tuottavuuteen. Saksa kuitenkin huomautti, että vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen alkuperäistä kestoa koskeva huoli ei enää ole perusteltu, sillä kyseistä sopimusta on muutettu vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksella. Kyseinen sopimus sisälsi säännöksen, jonka mukaan vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen voimassaolo päättyy BER-lentoaseman avaamiseen, jonka silloisen aikataulun mukaan oli määrä tapahtua vuonna 2011. |
| --- | --- |

(124)

Saksan mukaan tilintarkastajat päättelivät sekä strategisen suunnan muuttamista koskevan päätöksen että taloudellisten kannustimien järjestelmän käyttöönoton osalta, että markkinataloussijoittaja olisi vastaavassa tilanteessa tehnyt samat päätökset. [...] laski vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen ja taulukossa 6 lueteltujen sopimusten osalta niiden nettonykyarvot, jotka osoittautuivat positiivisiksi, ja siten katsoi, että markkinataloussijoittaja olisi toiminut samoin kuin FBS. [...] esitti kuitenkin epäilynsä sopijapuolten määrittämästä vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen alkuperäisestä kestosta. [...] katsoi, että sopimuskauden pituus (10 vuotta + optio jatkaa sopimusta vielä 10 vuodella) huomioon ottaen järkevä markkinataloussijoittaja todennäköisesti olisi sopimuksen tekemisen yhteydessä ottanut huomioon suunnitellun sopimuksen vaikutukset tulevaan BER-lentoasemaan, joka oli tarkoitus avata ennen vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen umpeutumista (39). [...] mukaan vuoden 2003 Easyjet-sopimus olisi vaikuttanut negatiivisesti BER-lentoasemaa koskeviin maksuihin, jotka FBS:n oli mahdollista neuvotella muiden liikenteenharjoittajien kanssa, ja siten myös perustettavan lentoaseman tuottavuuteen. Saksa kuitenkin huomautti, että vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen alkuperäistä kestoa koskeva huoli ei enää ole perusteltu, sillä kyseistä sopimusta on muutettu vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksella. Kyseinen sopimus sisälsi säännöksen, jonka mukaan vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen voimassaolo päättyy BER-lentoaseman avaamiseen, jonka silloisen aikataulun mukaan oli määrä tapahtua vuonna 2011.

| (125) | Lisäksi huomautuksissaan kolmansien huomautuksista Saksa katsoi, että eräiden kolmansien osapuolten lausunnot vuoden 2004 maksutaulukosta ja halpalentoyhtiöiden kanssa tehdyistä yksittäisistä sopimuksista ovat osittain virheellisiä ja irrotettu asiayhteydestään. Saksa korosti, että Schönefeldin maksutaulukon tarkoituksena oli kannustaa lentoyhtiöitä avaamaan reittejä uusiin määränpäihin. Lisäksi se ei ollut syrjivä, sillä mikä tahansa lentoyhtiö, joka pystyisi houkuttelemaan riittävän määrän matkustajia Schönefeldin lentoasemalle tai joka avaisi uusia reittejä tai vuoroja Schönefeldiltä, hyötyisi alennuksista. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi huomautuksissaan kolmansien huomautuksista Saksa katsoi, että eräiden kolmansien osapuolten lausunnot vuoden 2004 maksutaulukosta ja halpalentoyhtiöiden kanssa tehdyistä yksittäisistä sopimuksista ovat osittain virheellisiä ja irrotettu asiayhteydestään. Saksa korosti, että Schönefeldin maksutaulukon tarkoituksena oli kannustaa lentoyhtiöitä avaamaan reittejä uusiin määränpäihin. Lisäksi se ei ollut syrjivä, sillä mikä tahansa lentoyhtiö, joka pystyisi houkuttelemaan riittävän määrän matkustajia Schönefeldin lentoasemalle tai joka avaisi uusia reittejä tai vuoroja Schönefeldiltä, hyötyisi alennuksista.

6.5   Vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus (toimenpide 4)

| (126) | Saksa korosti, että Easyjet vuokraa vain osaa (24 %) terminaalin B käytettävissä olevasta alueesta. Saksan mukaan terminaalin tietyllä alueella sijaitsevien toimistotilojen ja lähtöselvitystiskien osoittaminen tietyn lentoyhtiön käyttöön on yleinen käytäntö kansainvälisillä lentoasemilla eikä se siten ole etuuskohtelua. |
| --- | --- |

(126)

Saksa korosti, että Easyjet vuokraa vain osaa (24 %) terminaalin B käytettävissä olevasta alueesta. Saksan mukaan terminaalin tietyllä alueella sijaitsevien toimistotilojen ja lähtöselvitystiskien osoittaminen tietyn lentoyhtiön käyttöön on yleinen käytäntö kansainvälisillä lentoasemilla eikä se siten ole etuuskohtelua.

| (127) | Easyjetille myönnetyn yksinoikeuden osalta Saksa korosti, että ottaen huomioon Easyjetin suuret matkustajamäärät, terminaalin B käyttö ei puhtaasti käytännöllisistä syistä ollut mahdollista muille lentoyhtiöille, sillä yksin Easyjetin matkustajamäärät ylittivät terminaalin kapasiteetin. |
| --- | --- |

(127)

Easyjetille myönnetyn yksinoikeuden osalta Saksa korosti, että ottaen huomioon Easyjetin suuret matkustajamäärät, terminaalin B käyttö ei puhtaasti käytännöllisistä syistä ollut mahdollista muille lentoyhtiöille, sillä yksin Easyjetin matkustajamäärät ylittivät terminaalin kapasiteetin.

| (128) | Saksa huomautti myös, että myös muille lentoyhtiöille oli myönnetty yksinoikeus käyttää terminaalien tiettyjä alueita Schönefeldin lentoasemalla. Esimerkiksi Lufthansa-konsernilla (Condor, Sun-Express ja Germanwings) oli alun perin yksinoikeus käyttää terminaalia D, joka rakennettiin vuosina 2004–2005. |
| --- | --- |

(128)

Saksa huomautti myös, että myös muille lentoyhtiöille oli myönnetty yksinoikeus käyttää terminaalien tiettyjä alueita Schönefeldin lentoasemalla. Esimerkiksi Lufthansa-konsernilla (Condor, Sun-Express ja Germanwings) oli alun perin yksinoikeus käyttää terminaalia D, joka rakennettiin vuosina 2004–2005.

| (129) | Lisäksi Saksa kiisti eräiden kolmansien osapuolten esittämät toimenpidettä 4 koskevat huomautukset ja väitti, että kyseisten osapuolten mainitsemat vuokratiedot ovat virheellisiä eikä niitä ole näytetty toteen. Easyjetin maksama vuokra oli määritetty Schönefeldin lentoaseman yleisen vuokratason perusteella. Saksa katsoi, että toisin kuin eräät kolmannet väittävät, Schönefeldin vuokratasoa ei voi verrata Tegelin vuokratasoon. |
| --- | --- |

(129)

Lisäksi Saksa kiisti eräiden kolmansien osapuolten esittämät toimenpidettä 4 koskevat huomautukset ja väitti, että kyseisten osapuolten mainitsemat vuokratiedot ovat virheellisiä eikä niitä ole näytetty toteen. Easyjetin maksama vuokra oli määritetty Schönefeldin lentoaseman yleisen vuokratason perusteella. Saksa katsoi, että toisin kuin eräät kolmannet väittävät, Schönefeldin vuokratasoa ei voi verrata Tegelin vuokratasoon.

| (130) | Easyjetin terminaalin B erityisestä matkatavaroiden käsittelylaitteistosta mahdollisesti saaman edun osalta Saksa totesi, että kyseisen laitteiston on valmistanut sama yritys kuin terminaalin A laitteiston ja että se oli suunniteltu samoja teknisiä standardeja noudattaen. Röntgenteknologian takia terminaalin B laitteisto oli kuitenkin monimutkaisempi ja siten sen tekninen kapasiteetti oli alhaisempi ja matkatavaroiden kuljetusaika pidempi ja sen vika-alttius oli suurempi. Tältä osin terminaalin B matkatavaroiden käsittelytilat tosiasiallisesti asettivat Easyjetin epäsuotuisaan asemaan terminaalissa A toimiviin lentoyhtiöihin nähden. Lisäksi terminaalirakennusten pohjaratkaisuista johtuen matkatavaroiden kuljettaminen terminaalista A odottavaan ilma-alukseen vei vähemmän aikaa kuin terminaalissa B. Myös tämä asetti Easyjetin epäsuotuisaan asemaan terminaalissa A toimiviin lentoyhtiöihin nähden. |
| --- | --- |

(130)

Easyjetin terminaalin B erityisestä matkatavaroiden käsittelylaitteistosta mahdollisesti saaman edun osalta Saksa totesi, että kyseisen laitteiston on valmistanut sama yritys kuin terminaalin A laitteiston ja että se oli suunniteltu samoja teknisiä standardeja noudattaen. Röntgenteknologian takia terminaalin B laitteisto oli kuitenkin monimutkaisempi ja siten sen tekninen kapasiteetti oli alhaisempi ja matkatavaroiden kuljetusaika pidempi ja sen vika-alttius oli suurempi. Tältä osin terminaalin B matkatavaroiden käsittelytilat tosiasiallisesti asettivat Easyjetin epäsuotuisaan asemaan terminaalissa A toimiviin lentoyhtiöihin nähden. Lisäksi terminaalirakennusten pohjaratkaisuista johtuen matkatavaroiden kuljettaminen terminaalista A odottavaan ilma-alukseen vei vähemmän aikaa kuin terminaalissa B. Myös tämä asetti Easyjetin epäsuotuisaan asemaan terminaalissa A toimiviin lentoyhtiöihin nähden.

| (131) | Saksa väitti, että toisin kuin eräät kolmannet olivat huomauttaneet, matkatavaroiden käsittelytiloja ei ollut varusteltu Easyjetiä varten. Röntgenlaite oli vain lisätty olemassa olevaan matkatavaroiden käsittelyjärjestelmään vuonna 2003 turvallisuussyistä. |
| --- | --- |

(131)

Saksa väitti, että toisin kuin eräät kolmannet olivat huomauttaneet, matkatavaroiden käsittelytiloja ei ollut varusteltu Easyjetiä varten. Röntgenlaite oli vain lisätty olemassa olevaan matkatavaroiden käsittelyjärjestelmään vuonna 2003 turvallisuussyistä.

| (132) | Lopuksi Saksa totesi, että päätös Easyjetin matkustajaliikenteen sijoittamisesta terminaaliin B oli tehty ei-syrjivien ja asianmukaisten kriteerien perusteella ilman julkista tarjouskilpailua. Tämä ei ollut tällaisissa tapauksissa Saksan lainsäädännön eikä Euroopan unionin lainsäädännön nojalla kiellettyä. Kun Easyjet päätti käynnistää toiminnan Schönefeldin lentoasemalla vuonna 2004, oli Saksan mukaan selvää, että kyseisen liikenteenharjoittajan osuus koko lentoaseman liikenteestä olisi heti alusta lähtien merkittävä. Niinkin pian kuin vuonna 2004 Easyjetin osuus olikin jo 30 prosenttia koko lentoaseman liikenteestä. Oli siis asianmukaista ja järkevää keskittää Easyjetin toiminta yhteen terminaaliin, ja terminaali B katsottiin tarkoitukseen sopivimmaksi terminaaliksi sen vapaan kapasiteetin takia. Saksan mukaan toimenpide ei rajoittanut tai estänyt muiden liikenteenharjoittajien pääsyä Schönefeldin lentoasemalle, sillä lentoaseman kapasiteetti oli riittävä palvelemaan kaikkia potentiaalisesti kiinnostuneita liikenteenharjoittajia. |
| --- | --- |

(132)

Lopuksi Saksa totesi, että päätös Easyjetin matkustajaliikenteen sijoittamisesta terminaaliin B oli tehty ei-syrjivien ja asianmukaisten kriteerien perusteella ilman julkista tarjouskilpailua. Tämä ei ollut tällaisissa tapauksissa Saksan lainsäädännön eikä Euroopan unionin lainsäädännön nojalla kiellettyä. Kun Easyjet päätti käynnistää toiminnan Schönefeldin lentoasemalla vuonna 2004, oli Saksan mukaan selvää, että kyseisen liikenteenharjoittajan osuus koko lentoaseman liikenteestä olisi heti alusta lähtien merkittävä. Niinkin pian kuin vuonna 2004 Easyjetin osuus olikin jo 30 prosenttia koko lentoaseman liikenteestä. Oli siis asianmukaista ja järkevää keskittää Easyjetin toiminta yhteen terminaaliin, ja terminaali B katsottiin tarkoitukseen sopivimmaksi terminaaliksi sen vapaan kapasiteetin takia. Saksan mukaan toimenpide ei rajoittanut tai estänyt muiden liikenteenharjoittajien pääsyä Schönefeldin lentoasemalle, sillä lentoaseman kapasiteetti oli riittävä palvelemaan kaikkia potentiaalisesti kiinnostuneita liikenteenharjoittajia.

7.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (133) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(133)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (134) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on:






  — | oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä, |
| --- | --- | --- |

(134)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on:

—

oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä,

| — | suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

—

suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa,

| — | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

—

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja

| — | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (135) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa Saksa on katsonut, että FBS on toiminut johdonmukaisesti samalla tavalla kuin kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Arvioitavat toimenpiteet eivät näin ollen anna sellaista taloudellista etua, jota asianomainen yritys ei olisi saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa. Mikäli näin on, FBS:n toteuttamat toimenpiteet eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(135)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa Saksa on katsonut, että FBS on toiminut johdonmukaisesti samalla tavalla kuin kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Arvioitavat toimenpiteet eivät näin ollen anna sellaista taloudellista etua, jota asianomainen yritys ei olisi saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa. Mikäli näin on, FBS:n toteuttamat toimenpiteet eivät ole valtiontukea.

7.1   Markkinataloussijoittajaperiaate – yleisiä huomioita

| (136) | Arvioidakseen, antaako julkisen yhtiön ja kolmannen osapuolen välillä tavaroiden tai palvelujen toimittamisesta tehty sopimus taloudellista etua kyseiselle kolmannelle osapuolelle, komissio tutkii, toteuttaisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja vastaavanlaisia toimenpiteitä vastaavissa olosuhteissa. Julkisen yhtiön, kuten FBS:n, ja oletetun järkevän markkinataloussijoittajan toimintaa on vertailtava sen suhteen, miten markkinataloussijoittaja olisi toiminut asianomaisen liiketoimen yhteydessä, sekä kaikki kyseisenä ajankohtana saatavilla olleet tiedot ja ennustettavat kehitysnäkymät myöhemmistä tapahtumista riippumatta. |
| --- | --- |

(136)

Arvioidakseen, antaako julkisen yhtiön ja kolmannen osapuolen välillä tavaroiden tai palvelujen toimittamisesta tehty sopimus taloudellista etua kyseiselle kolmannelle osapuolelle, komissio tutkii, toteuttaisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja vastaavanlaisia toimenpiteitä vastaavissa olosuhteissa. Julkisen yhtiön, kuten FBS:n, ja oletetun järkevän markkinataloussijoittajan toimintaa on vertailtava sen suhteen, miten markkinataloussijoittaja olisi toiminut asianomaisen liiketoimen yhteydessä, sekä kaikki kyseisenä ajankohtana saatavilla olleet tiedot ja ennustettavat kehitysnäkymät myöhemmistä tapahtumista riippumatta.

| (137) | Asianomaisen julkisen yhtiön oletettu tuotto on näin ollen keskeisessä asemassa asian kannalta. Tämä ei kuitenkaan välttämättä merkitse sitä, että sijoittajan olisi sitouduttava liiketoimeen vain lyhyen aikavälin tuoton saamiseksi, jotta voitaisiin katsoa, ettei liiketoimi ole valtiontukea. Unionin tuomioistuin on todennut, että julkisen sektorin sijoittajan toimintaa on verrattava pitkän aikavälin tuottoa tavoittelevaan yksityiseen sijoittajaan (40). |
| --- | --- |

(137)

Asianomaisen julkisen yhtiön oletettu tuotto on näin ollen keskeisessä asemassa asian kannalta. Tämä ei kuitenkaan välttämättä merkitse sitä, että sijoittajan olisi sitouduttava liiketoimeen vain lyhyen aikavälin tuoton saamiseksi, jotta voitaisiin katsoa, ettei liiketoimi ole valtiontukea. Unionin tuomioistuin on todennut, että julkisen sektorin sijoittajan toimintaa on verrattava pitkän aikavälin tuottoa tavoittelevaan yksityiseen sijoittajaan (40).

| (138) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa komissio arvioi ensin, olisiko FBS:n vuodesta 2003 toteuttaman halpalentoyhtiöstrategian voitu katsoa tuottavan keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä positiivisia tuloksia ja olisiko Schönefeldin aseman sulkeminen ollut kannattavuusnäkökulmasta katsottuna järkevää. Sen jälkeen komissio analysoi muodollisen tutkintamenettelyn alaiset toimenpiteet markkinataloussijoittajaperiaatteen valossa ja päätteli, etteivät kyseiset toimenpiteet ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(138)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa komissio arvioi ensin, olisiko FBS:n vuodesta 2003 toteuttaman halpalentoyhtiöstrategian voitu katsoa tuottavan keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä positiivisia tuloksia ja olisiko Schönefeldin aseman sulkeminen ollut kannattavuusnäkökulmasta katsottuna järkevää. Sen jälkeen komissio analysoi muodollisen tutkintamenettelyn alaiset toimenpiteet markkinataloussijoittajaperiaatteen valossa ja päätteli, etteivät kyseiset toimenpiteet ole valtiontukea.

7.2   Alustava analyysi: FBS:n strategisten vaihtoehtojen arviointi markkinataloussijoittajan näkökulmasta

| (139) | Taloudelliset olosuhteet, joissa FBS harjoitti liiketoimintaa Schönefeldin lentoasemalla 1990-luvun alkupuolelta vuoteen 2003 on kuvattu edellä 2, 3.1 ja 3.2 kohdassa. |
| --- | --- |

(139)

Taloudelliset olosuhteet, joissa FBS harjoitti liiketoimintaa Schönefeldin lentoasemalla 1990-luvun alkupuolelta vuoteen 2003 on kuvattu edellä 2, 3.1 ja 3.2 kohdassa.

| (140) | Kuten kyseisissä kohdissa on kuvattu, FBS toimi myös muiden Berliinin lentoasemien, eli Tempelhofin ja Tegelin, pitäjänä. Alusta lähtien Tempelhofin infrastruktuuria ei pidetty mahdollisen laajennuksen kannalta sopivana sen erityispiirteiden ja keskusta-alueella sijainnin takia. Tegel puolestaan oli nykyaikainen lentoasema ja kokonaisuudessaan houkuttelevampi lentoyhtiöiden ja matkustajien kannalta kuin Schönefeldin lentoasema, sillä sen infrastruktuuri oli modernimpi ja se sijaitsi lähempänä kaupungin keskustaa. Jo 1990-luvulla Tegel toimi kapasiteettinsa ylärajoilla, eikä sitä voitu enää merkittävästi laajentaa pitkän aikavälin kapasiteettirajoitusten välttämiseksi. Sitä vastoin Schönefeld oli suurimmaksi osaksi vajaakäytössä ja sitä voitaisiin tarvittaessa laajentaa. |
| --- | --- |

(140)

Kuten kyseisissä kohdissa on kuvattu, FBS toimi myös muiden Berliinin lentoasemien, eli Tempelhofin ja Tegelin, pitäjänä. Alusta lähtien Tempelhofin infrastruktuuria ei pidetty mahdollisen laajennuksen kannalta sopivana sen erityispiirteiden ja keskusta-alueella sijainnin takia. Tegel puolestaan oli nykyaikainen lentoasema ja kokonaisuudessaan houkuttelevampi lentoyhtiöiden ja matkustajien kannalta kuin Schönefeldin lentoasema, sillä sen infrastruktuuri oli modernimpi ja se sijaitsi lähempänä kaupungin keskustaa. Jo 1990-luvulla Tegel toimi kapasiteettinsa ylärajoilla, eikä sitä voitu enää merkittävästi laajentaa pitkän aikavälin kapasiteettirajoitusten välttämiseksi. Sitä vastoin Schönefeld oli suurimmaksi osaksi vajaakäytössä ja sitä voitaisiin tarvittaessa laajentaa.

| (141) | Toinen tärkeä elementti tässä yhteydessä on suunnitelma siitä, että kaikki Berliinin lentoasemat korvattaisiin yhdellä lentoasemalla, joka sijoitettaisiin Schönefeldiin. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, päätös hankkeen toteuttamisesta vahvistettiin muodollisesti toukokuussa 1996 tehdyllä sopimuksella, jonka allekirjoittajia olivat Saksan liittohallitus sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot. |
| --- | --- |

(141)

Toinen tärkeä elementti tässä yhteydessä on suunnitelma siitä, että kaikki Berliinin lentoasemat korvattaisiin yhdellä lentoasemalla, joka sijoitettaisiin Schönefeldiin. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, päätös hankkeen toteuttamisesta vahvistettiin muodollisesti toukokuussa 1996 tehdyllä sopimuksella, jonka allekirjoittajia olivat Saksan liittohallitus sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot.

| (142) | Kolmas tärkeä elementti on epäonnistunut yritys siirtää liikennettä Tegelin lentoasemalta Schönefeldiin 1990-luvulla sekä se, että 1990-luvun loppupuolen pysähtyneisyyden jälkeen Schönefeldin liikennemäärät laskivat tasaisesti vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana, kunnes julkisten viranomaisten oli myönnettävä, että Berliinin lentoasemien yksityistämishanke oli epäonnistunut. |
| --- | --- |

(142)

Kolmas tärkeä elementti on epäonnistunut yritys siirtää liikennettä Tegelin lentoasemalta Schönefeldiin 1990-luvulla sekä se, että 1990-luvun loppupuolen pysähtyneisyyden jälkeen Schönefeldin liikennemäärät laskivat tasaisesti vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana, kunnes julkisten viranomaisten oli myönnettävä, että Berliinin lentoasemien yksityistämishanke oli epäonnistunut.

| (143) | Tämän seurauksena julkiset viranomaiset ja FBS ryhtyivät vuonna 2003 tutkimaan erilaisia strategisia vaihtoehtoja FBS:n liiketoiminnalle. Kuten edellä on todettu, suunnitelmaa uudesta, Schönefeldiin sijoitettavasta ja osaa sen infrastruktuuria hyödyntävästä yhdestä Berliinin lentoasemasta ei tuolloin kyseenalaistettu (41). FBS:n ja julkisten viranomaisten tavoitteena oli siis löytää optimaalinen strategia Schönefeldin lentoasemalle vuodesta 2003 BER-lentoaseman avaamiseen saakka, jonka oli määrä tapahtua vuonna 2011. Tässä yhteydessä, kuten edellä johdanto-osan 28 kappaleessa on todettu, FBS ja julkiset viranomaiset tilasivat tutkimuksen konsultilta, jäljempänä ’konsultin tutkimus’, jonka strategiasuositus koski halpalentoyhtiöiden houkuttelemista Schönefeldin lentoasemalle (halpalentoyhtiöstrategia). |
| --- | --- |

(143)

Tämän seurauksena julkiset viranomaiset ja FBS ryhtyivät vuonna 2003 tutkimaan erilaisia strategisia vaihtoehtoja FBS:n liiketoiminnalle. Kuten edellä on todettu, suunnitelmaa uudesta, Schönefeldiin sijoitettavasta ja osaa sen infrastruktuuria hyödyntävästä yhdestä Berliinin lentoasemasta ei tuolloin kyseenalaistettu (41). FBS:n ja julkisten viranomaisten tavoitteena oli siis löytää optimaalinen strategia Schönefeldin lentoasemalle vuodesta 2003 BER-lentoaseman avaamiseen saakka, jonka oli määrä tapahtua vuonna 2011. Tässä yhteydessä, kuten edellä johdanto-osan 28 kappaleessa on todettu, FBS ja julkiset viranomaiset tilasivat tutkimuksen konsultilta, jäljempänä ’konsultin tutkimus’, jonka strategiasuositus koski halpalentoyhtiöiden houkuttelemista Schönefeldin lentoasemalle (halpalentoyhtiöstrategia).

| (144) | Halpalentoyhtiöstrategian (vaihtoehto 1) lisäksi FBS:n vaihtoehtoina oli myös jatkaa Schönefeldillä siihen saakka toteutettua strategiaa (vaihtoehto 2) tai tilapäisesti sulkea Schönefeld uuden BER-lentoaseman avaamiseen saakka (vaihtoehto 3). |
| --- | --- |

(144)

Halpalentoyhtiöstrategian (vaihtoehto 1) lisäksi FBS:n vaihtoehtoina oli myös jatkaa Schönefeldillä siihen saakka toteutettua strategiaa (vaihtoehto 2) tai tilapäisesti sulkea Schönefeld uuden BER-lentoaseman avaamiseen saakka (vaihtoehto 3).

7.2.1   Vertailu vaihtoehtojen 1 ja 2 välillä

| (145) | Kuten jäljempänä osoitetaan, keskipitkän ja pitkän aikavälin kannattavuusnäkymien perusteella FBS:n asemassa toimivan järkevän markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta. |
| --- | --- |

(145)

Kuten jäljempänä osoitetaan, keskipitkän ja pitkän aikavälin kannattavuusnäkymien perusteella FBS:n asemassa toimivan järkevän markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta.

Konsultin selvitys

| (146) | Kuten johdanto-osan 29 ja 30 kappaleessa on selitetty, konsultti katsoi, että Berliinin lentoliikenteessä oli huomattavaa kasvupotentiaalia useasta rakenteellisesta syystä ja että muiden pääkaupunkien lentoasemiin verrattuna Berliinissä oli vuonna 2003 yhä huomattavaa potentiaalia lisätä halpalentoliikenteen määrää. |
| --- | --- |

(146)

Kuten johdanto-osan 29 ja 30 kappaleessa on selitetty, konsultti katsoi, että Berliinin lentoliikenteessä oli huomattavaa kasvupotentiaalia useasta rakenteellisesta syystä ja että muiden pääkaupunkien lentoasemiin verrattuna Berliinissä oli vuonna 2003 yhä huomattavaa potentiaalia lisätä halpalentoliikenteen määrää.

| (147) | Konsultti vertasi Berliinin halpalentoliikennettä muiden suurten kaupunkien halpalentoliikenteeseen. Konsultti havaitsi erityisesti, että päivittäisten lentojen määrä pääkaupunkiseudun asukasta kohti oli huomattavasti alhaisempi Berliinissä (0,011) kuin muissa Euroopan suurissa kaupungeissa, kuten Lontoossa (0,029), Brysselissä (0,040), Kölnissä (0,030) ja Dublinissa (0,051). Lisäksi konsultti havaitsi, että halpalentojen osuus prosentteina kaikista lennoista oli huomattavasti alhaisempi Berliinissä muihin Euroopan suuriin kaupunkeihin verrattuna, ja arvioi, että kyseistä prosenttiosuutta voitaisiin lisätä [...] prosentista vähintään [...] prosenttiin ja mahdollisesti jopa [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

(147)

Konsultti vertasi Berliinin halpalentoliikennettä muiden suurten kaupunkien halpalentoliikenteeseen. Konsultti havaitsi erityisesti, että päivittäisten lentojen määrä pääkaupunkiseudun asukasta kohti oli huomattavasti alhaisempi Berliinissä (0,011) kuin muissa Euroopan suurissa kaupungeissa, kuten Lontoossa (0,029), Brysselissä (0,040), Kölnissä (0,030) ja Dublinissa (0,051). Lisäksi konsultti havaitsi, että halpalentojen osuus prosentteina kaikista lennoista oli huomattavasti alhaisempi Berliinissä muihin Euroopan suuriin kaupunkeihin verrattuna, ja arvioi, että kyseistä prosenttiosuutta voitaisiin lisätä [...] prosentista vähintään [...] prosenttiin ja mahdollisesti jopa [...] prosenttiin.

| (148) | Muiden suurten kaupunkien kokemusten perusteella konsultti arvioi, että jos halpalentoliikenteen kehittämiseen tähtääviin toimenpiteisiin ryhdyttäisiin, kaksi kolmasosaa halpalentoliikenteen lisäyksestä johtuisi uusista matkustajista eli matkustajista, jotka eivät lentäisi Berliiniin, mikäli toimenpiteistä johtuvia uusia halpalentoja ei olisi tarjolla (42). Konsultti katsoi, että osa uusista matkustajista saataisiin houkuteltua muiden liikennemuotojen, kuten junan tai linja-auton, käyttäjistä. |
| --- | --- |

(148)

Muiden suurten kaupunkien kokemusten perusteella konsultti arvioi, että jos halpalentoliikenteen kehittämiseen tähtääviin toimenpiteisiin ryhdyttäisiin, kaksi kolmasosaa halpalentoliikenteen lisäyksestä johtuisi uusista matkustajista eli matkustajista, jotka eivät lentäisi Berliiniin, mikäli toimenpiteistä johtuvia uusia halpalentoja ei olisi tarjolla (42). Konsultti katsoi, että osa uusista matkustajista saataisiin houkuteltua muiden liikennemuotojen, kuten junan tai linja-auton, käyttäjistä.

| (149) | Analyysien perusteella konsultti ennusti, että halpalentoliikenne voisi lisätä liikenteen määrää Schönefeldin lentoasemalla yhteensä 600 000–900 000 matkustajalla vuodessa lyhyellä aikavälillä (eli vuosien 2003 ja 2005 välisenä aikana) ja 300 000 matkustajalla vuodessa keskipitkällä aikavälillä (eli vuosien 2005 ja 2010 välisenä aikana). Jyrkän kasvun johdosta Schönefeldin voitaisiin odottaa palvelevan 3,0–4,2 miljoonaa matkustajaa enemmän kuin vuonna 2003. Tämä tarkoitti, että FBS voisi odottaa kokonaismatkustajamäärän kasvavan Schönefeldin lentoasemalla 4,7–5,9 miljoonaan matkustajaan vuonna 2010 (43). |
| --- | --- |

(149)

Analyysien perusteella konsultti ennusti, että halpalentoliikenne voisi lisätä liikenteen määrää Schönefeldin lentoasemalla yhteensä 600 000–900 000 matkustajalla vuodessa lyhyellä aikavälillä (eli vuosien 2003 ja 2005 välisenä aikana) ja 300 000 matkustajalla vuodessa keskipitkällä aikavälillä (eli vuosien 2005 ja 2010 välisenä aikana). Jyrkän kasvun johdosta Schönefeldin voitaisiin odottaa palvelevan 3,0–4,2 miljoonaa matkustajaa enemmän kuin vuonna 2003. Tämä tarkoitti, että FBS voisi odottaa kokonaismatkustajamäärän kasvavan Schönefeldin lentoasemalla 4,7–5,9 miljoonaan matkustajaan vuonna 2010 (43).

| (150) | Seuraavaksi konsultti arvioi yksityiskohtaisesti halpalentoyhtiöstrategian toteutettavuutta Schönefeldin lentoasemalla ja kuvasi mahdolliset esteet sekä seikat, jotka voisivat haitata strategian onnistumista. |
| --- | --- |

(150)

Seuraavaksi konsultti arvioi yksityiskohtaisesti halpalentoyhtiöstrategian toteutettavuutta Schönefeldin lentoasemalla ja kuvasi mahdolliset esteet sekä seikat, jotka voisivat haitata strategian onnistumista.

| (151) | Konsultti analysoi ensin tarkasti halpalentoyhtiöiden operatiiviset vaatimukset, jotka poikkesivat perinteisten liikenteenharjoittajien vaatimuksista usealla eri tavalla. Konsultin analyysi perustui tilanteeseen eri eurooppalaisilla lentoasemilla, joilla oli halpalentotoimintaa. Konsultti havaitsi, että halpalentoyhtiöiden tärkeimmät vaatimukset olivat seuraavat:






  — | lyhyt kääntymisaika (25–30 minuuttia (44)) – kaikkein tärkein vaatimus; |
| --- | --- | --- |

(151)

Konsultti analysoi ensin tarkasti halpalentoyhtiöiden operatiiviset vaatimukset, jotka poikkesivat perinteisten liikenteenharjoittajien vaatimuksista usealla eri tavalla. Konsultin analyysi perustui tilanteeseen eri eurooppalaisilla lentoasemilla, joilla oli halpalentotoimintaa. Konsultti havaitsi, että halpalentoyhtiöiden tärkeimmät vaatimukset olivat seuraavat:

—

lyhyt kääntymisaika (25–30 minuuttia (44)) – kaikkein tärkein vaatimus;

| — | lentoasemapalvelut, jotka ovat mahdollisimman suppeat matkustajapalvelujen ja matkatavaroiden käsittelyn osalta mutta kuitenkin korkealaatuiset vaadittavien palvelujen osalta; |
| --- | --- |

—

lentoasemapalvelut, jotka ovat mahdollisimman suppeat matkustajapalvelujen ja matkatavaroiden käsittelyn osalta mutta kuitenkin korkealaatuiset vaadittavien palvelujen osalta;

| — | ilma-alukseen siirtyminen kävellen (45) kalliskäyttöisten matkustajasiltojen sijasta ja lyhyt etäisyys terminaalin ja asematasoalueen välillä; |
| --- | --- |

—

ilma-alukseen siirtyminen kävellen (45) kalliskäyttöisten matkustajasiltojen sijasta ja lyhyt etäisyys terminaalin ja asematasoalueen välillä;

| — | yksinkertaiset ja toimivat infrastruktuurit ilman kalliita IT-järjestelmiä sekä helposti suunnistettavat ja yksinkertaiset reitit lentoasemalla; |
| --- | --- |

—

yksinkertaiset ja toimivat infrastruktuurit ilman kalliita IT-järjestelmiä sekä helposti suunnistettavat ja yksinkertaiset reitit lentoasemalla;

| — | riittävät maaliikenneyhteydet lentoasemalle; |
| --- | --- |

—

riittävät maaliikenneyhteydet lentoasemalle;

| — | porttien ja myynti- ja lähtöselvitystiskien sekä riittävien toimistotilojen osoittaminen yksinomaan tiettyjen halpalentoyhtiöiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

porttien ja myynti- ja lähtöselvitystiskien sekä riittävien toimistotilojen osoittaminen yksinomaan tiettyjen halpalentoyhtiöiden käyttöön.

| (152) | Konsultti totesi, että Schönefeld voisi yleisesti ottaen täyttää nämä vaatimukset. Etenkin lyhyet kääntymisajat olivat operatiivisesti mahdolliset toteuttaa Schönefeldin lentoasemalla. Lisäksi konsultti korosti lentoaseman erinomaisia linja-auto-, juna- ja tieyhteyksiä. Selvityksessä tuotiin kuitenkin esiin myös suhteellisen merkityksettömiä puutteita ja heikkouksia, jotka koskivat ilma-alukseen siirtymistä kävellen, terminaalialueiden ja toimistotilojen osoittamista yksinomaan tiettyjen lentoyhtiöiden käyttöön, helposti suunnistettavia reittejä lentoasemalla sekä terminaalin ja asematasoalueiden välisiä etäisyyksiä. Osittain niiden ratkaisujen perusteella, joita muilla halpalentoyhtiöiden käyttämillä lentoasemilla on toteutettu, konsultti suositteli, että Schönefeldillä toteutettaisiin joukko suhteellisen pieniä muutoksia, joiden ansiosta lentoasema voisi täyttää kaikki Schönefeldille sijoittautumisesta kiinnostuneiden halpalentoyhtiöiden vaatimukset. Suurimittaisia infrastruktuuri-investointeja tai merkittäviä infrastruktuurin muutostöitä ei katsottu tarvittavan. Ilma-alukseen kävellen siirtymisen osalta katsottiin, että toimintoa varten tarvittavat lisäportit voitaisiin lisätä olemassa olevaan infrastruktuuriin muutaman kuukauden kuluessa ja alhaisin kustannuksin. |
| --- | --- |

(152)

Konsultti totesi, että Schönefeld voisi yleisesti ottaen täyttää nämä vaatimukset. Etenkin lyhyet kääntymisajat olivat operatiivisesti mahdolliset toteuttaa Schönefeldin lentoasemalla. Lisäksi konsultti korosti lentoaseman erinomaisia linja-auto-, juna- ja tieyhteyksiä. Selvityksessä tuotiin kuitenkin esiin myös suhteellisen merkityksettömiä puutteita ja heikkouksia, jotka koskivat ilma-alukseen siirtymistä kävellen, terminaalialueiden ja toimistotilojen osoittamista yksinomaan tiettyjen lentoyhtiöiden käyttöön, helposti suunnistettavia reittejä lentoasemalla sekä terminaalin ja asematasoalueiden välisiä etäisyyksiä. Osittain niiden ratkaisujen perusteella, joita muilla halpalentoyhtiöiden käyttämillä lentoasemilla on toteutettu, konsultti suositteli, että Schönefeldillä toteutettaisiin joukko suhteellisen pieniä muutoksia, joiden ansiosta lentoasema voisi täyttää kaikki Schönefeldille sijoittautumisesta kiinnostuneiden halpalentoyhtiöiden vaatimukset. Suurimittaisia infrastruktuuri-investointeja tai merkittäviä infrastruktuurin muutostöitä ei katsottu tarvittavan. Ilma-alukseen kävellen siirtymisen osalta katsottiin, että toimintoa varten tarvittavat lisäportit voitaisiin lisätä olemassa olevaan infrastruktuuriin muutaman kuukauden kuluessa ja alhaisin kustannuksin.

| (153) | Lisäksi konsultti arvioi kilpailupainetta, joka koskisi Schönefeldin halpalentotoimintoja, mikäli FBS päättäisi alkaa kehittää niitä. Konsultin päätelmä oli, että paine olisi vähäistä, etenkin siitä syystä, että lähimmät kansainväliset lentoasemat, joilla voisi olla merkittävää halpalentotoimintaa, kuten Dresden, Leipzig ja Hannover, olivat liian etäällä voidakseen aiheuttaa merkittävää kilpailupainetta. Konsultin mukaan tämä vahvisti näkemystä, jonka mukaan Berliinin alueen huomattavaa halpalentoliikennepotentiaalia voitaisiin hyödyntää Schönefeldin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(153)

Lisäksi konsultti arvioi kilpailupainetta, joka koskisi Schönefeldin halpalentotoimintoja, mikäli FBS päättäisi alkaa kehittää niitä. Konsultin päätelmä oli, että paine olisi vähäistä, etenkin siitä syystä, että lähimmät kansainväliset lentoasemat, joilla voisi olla merkittävää halpalentotoimintaa, kuten Dresden, Leipzig ja Hannover, olivat liian etäällä voidakseen aiheuttaa merkittävää kilpailupainetta. Konsultin mukaan tämä vahvisti näkemystä, jonka mukaan Berliinin alueen huomattavaa halpalentoliikennepotentiaalia voitaisiin hyödyntää Schönefeldin lentoasemalla.

| (154) | Lisäksi konsultti kuvasi ja analysoi eri vaihtoehtoja, joiden avulla FBS voisi tarjota houkuttelevia lentoasemamaksuja halpalentoyhtiöille. Tämän seikan katsottiin olevan merkittävässä asemassa mahdollisessa halpalentoyhtiöstrategiassa. Onkin kiistatonta, että halpalentoyhtiöt, joiden lentojen hinnoittelupolitiikka perustuu niiden suuriin volyymeihin ja edullisiin hintoihin keskittyvään strategiaan, vaativat lentoasemien pitäjiltä edullisia lentoasemamaksuja. Lisäksi koska halpalentoyhtiöt yleensä liikennöivät kahden paikan välillä (point-to-point) säteittäisen kuljetustoiminnan (hub-and-spoke) sijasta, ne pystyvät avaamaan uusia reittejä ja sulkemaan vanhoja reittejä sekä lisäämään ja vähentämään lentoja hyvin joustavalla ja dynaamisella tavalla. Tämä lisää niiden mahdollisuuksia painostaa lentoasemien pitäjiä myöntämään niille mahdollisimman alhaiset lentoasemamaksut. Näin ollen oli selvää, että halpalentoyhtiöstrategia ei menestyisi ilman houkuttelevamman lentoasemamaksujärjestelmän toteuttamista Schönefeldillä. |
| --- | --- |

(154)

Lisäksi konsultti kuvasi ja analysoi eri vaihtoehtoja, joiden avulla FBS voisi tarjota houkuttelevia lentoasemamaksuja halpalentoyhtiöille. Tämän seikan katsottiin olevan merkittävässä asemassa mahdollisessa halpalentoyhtiöstrategiassa. Onkin kiistatonta, että halpalentoyhtiöt, joiden lentojen hinnoittelupolitiikka perustuu niiden suuriin volyymeihin ja edullisiin hintoihin keskittyvään strategiaan, vaativat lentoasemien pitäjiltä edullisia lentoasemamaksuja. Lisäksi koska halpalentoyhtiöt yleensä liikennöivät kahden paikan välillä (point-to-point) säteittäisen kuljetustoiminnan (hub-and-spoke) sijasta, ne pystyvät avaamaan uusia reittejä ja sulkemaan vanhoja reittejä sekä lisäämään ja vähentämään lentoja hyvin joustavalla ja dynaamisella tavalla. Tämä lisää niiden mahdollisuuksia painostaa lentoasemien pitäjiä myöntämään niille mahdollisimman alhaiset lentoasemamaksut. Näin ollen oli selvää, että halpalentoyhtiöstrategia ei menestyisi ilman houkuttelevamman lentoasemamaksujärjestelmän toteuttamista Schönefeldillä.

| (155) | Konsultin arvioimat vaihtoehdot koskivat i) lentoasemamaksujen yleistä hinnanalennusta, ii) määräalennuksia, iii) maksujen eriyttämistä tarjottujen palvelujen luonteen perusteella ja iv) edellä mainittujen perusvaihtoehtojen yhdistelmiä. Näiden vaihtoehtojen oikeudellisen ja taloudellisen arvioinnin perusteella konsultti suositteli lähestymistapaa, jossa yhdistetään lentoasemamaksujen yleinen hinnanalennus, määräalennus matkustajamaksuista ja maksujen eriyttäminen tarjotun palvelutason perusteella ja joka sisältäisi esimerkiksi vapautuksen pysäköintimaksuista, mikäli kääntymisaika olisi alle 30 minuuttia. Lentoasemamaksujen yleistä hinnanalennusta lukuun ottamatta kyseisten toimenpiteiden tarkoituksena oli antaa etua vain sellaisille halpalentoyhtiöille, jotka eivät vielä olleet sijoittautuneet Schönefeldin lentoasemalle, eikä liikenteenharjoittajille, jotka jo toimivat lentoasemalla. Strategian perusteluna oli houkutella uusia liikenteenharjoittajia ilman negatiivisia vaikutuksia lentoasemalla jo sijaitsevien liikenteenharjoittajien tuottamiin tuloihin. |
| --- | --- |

(155)

Konsultin arvioimat vaihtoehdot koskivat i) lentoasemamaksujen yleistä hinnanalennusta, ii) määräalennuksia, iii) maksujen eriyttämistä tarjottujen palvelujen luonteen perusteella ja iv) edellä mainittujen perusvaihtoehtojen yhdistelmiä. Näiden vaihtoehtojen oikeudellisen ja taloudellisen arvioinnin perusteella konsultti suositteli lähestymistapaa, jossa yhdistetään lentoasemamaksujen yleinen hinnanalennus, määräalennus matkustajamaksuista ja maksujen eriyttäminen tarjotun palvelutason perusteella ja joka sisältäisi esimerkiksi vapautuksen pysäköintimaksuista, mikäli kääntymisaika olisi alle 30 minuuttia. Lentoasemamaksujen yleistä hinnanalennusta lukuun ottamatta kyseisten toimenpiteiden tarkoituksena oli antaa etua vain sellaisille halpalentoyhtiöille, jotka eivät vielä olleet sijoittautuneet Schönefeldin lentoasemalle, eikä liikenteenharjoittajille, jotka jo toimivat lentoasemalla. Strategian perusteluna oli houkutella uusia liikenteenharjoittajia ilman negatiivisia vaikutuksia lentoasemalla jo sijaitsevien liikenteenharjoittajien tuottamiin tuloihin.

| (156) | Lopuksi konsultti kuvasi ja analysoi mahdollisia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin lisätä muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Tällaisia tuloja saadaan erityisesti ravintoloiden ja ruokaketjujen toiminnasta, pysäköinnistä, lentoasemakuljetuksista, mainostilan myynnistä jne. Suosituksissa otettiin huomioon ehdotetusta halpalentoyhtiöstrategiasta aiheutuvan odotetun liikenteen lisäyksen määrä ja tyyppi (46). |
| --- | --- |

(156)

Lopuksi konsultti kuvasi ja analysoi mahdollisia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin lisätä muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Tällaisia tuloja saadaan erityisesti ravintoloiden ja ruokaketjujen toiminnasta, pysäköinnistä, lentoasemakuljetuksista, mainostilan myynnistä jne. Suosituksissa otettiin huomioon ehdotetusta halpalentoyhtiöstrategiasta aiheutuvan odotetun liikenteen lisäyksen määrä ja tyyppi (46).

| (157) | Konsultti noudatti selvityksessään asianmukaisia menetelmiä ja toteutti yksityiskohtaisen arvioinnin kaikkien asiaankuuluvien seikkojen perusteella. Etenkin halpalentoliikenteen potentiaalin määrittely, joka tehtiin Berliinin alueen erityispiirteiden sekä vertailukohteina käytettyjen suurten kaupunkien kokemusten perusteella, on toteutettu perusteellisesti. Lisäksi arviointi siitä, missä määrin muiden lentoasemien aiheuttama kilpailupaine voisi haitata halpalentoyhtiöstrategian toteuttamista, oli hyödyllinen ja analyysin päätelmät ovat järkeviä. Schönefeldille sijoittautumisesta kiinnostuneiden halpalentoyhtiöiden vaatimuksia koskeva arvio sekä kuvaus toimenpiteistä, joiden avulla Schönefeld pystyisi täyttämään kaikki edellä mainitut vaatimukset, on myös tehty perusteellisesti. Analyysi on järjestelmällinen ja hyvin yksityiskohtainen, kuten myös analyysi, joka koski halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseksi suunniteltuja mahdollisia lentoasemamaksujärjestelmiä. |
| --- | --- |

(157)

Konsultti noudatti selvityksessään asianmukaisia menetelmiä ja toteutti yksityiskohtaisen arvioinnin kaikkien asiaankuuluvien seikkojen perusteella. Etenkin halpalentoliikenteen potentiaalin määrittely, joka tehtiin Berliinin alueen erityispiirteiden sekä vertailukohteina käytettyjen suurten kaupunkien kokemusten perusteella, on toteutettu perusteellisesti. Lisäksi arviointi siitä, missä määrin muiden lentoasemien aiheuttama kilpailupaine voisi haitata halpalentoyhtiöstrategian toteuttamista, oli hyödyllinen ja analyysin päätelmät ovat järkeviä. Schönefeldille sijoittautumisesta kiinnostuneiden halpalentoyhtiöiden vaatimuksia koskeva arvio sekä kuvaus toimenpiteistä, joiden avulla Schönefeld pystyisi täyttämään kaikki edellä mainitut vaatimukset, on myös tehty perusteellisesti. Analyysi on järjestelmällinen ja hyvin yksityiskohtainen, kuten myös analyysi, joka koski halpalentoyhtiöiden houkuttelemiseksi suunniteltuja mahdollisia lentoasemamaksujärjestelmiä.

| (158) | Lisäksi on todettava, että konsultti toimitti selvityksensä yhteydessä FBS:lle useita asiakirjoja, jotka yhdessä FBS:n laatimien asiakirjojen kanssa (mukaan lukien 5 päivänä syyskuuta 2003 päivätty ennakkorahoitussuunnitelma, joka sisälsi kannattavuusennusteet) muodostivat perustan FBS:n päätökselle toteuttaa halpalentoyhtiöstrategia. Taulukko 8 kuvaa, millaista taloudellista tulosta vuonna 2003 odotettiin halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisesta tai sellaisen strategian toteuttamisesta, jossa FBS jatkaisi keskittymistä perinteiseen lentoliikenteeseen (toisen asiantuntijan tutkimuksessa mainittu ”vaihtoehto 1”). Halpalentoyhtiöstrategian osalta laadittiin kaksi skenaariota, pessimistinen skenaario ja realistinen skenaario, jotka eroavat toisistaan ennakoidun halpalentoliikenteen lisäyksen perusteella.

  Taulukko 8


  Vaihtoehtojen 1 ja 2 taloudelliset vaikutukset Schönefeldin lentoaseman odotetun voittomarginaalin osalta vuosina 2003–2012 (miljoonaa euroa) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali, jos halpalentoyhtiöstrategiaa ei toteuteta (vaihtoehto 1) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voittomarginaali, jos halpalentoyhtiöstrategia toteutetaan (vaihtoehto 2, pessimistinen skenaario) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voittomarginaali, jos halpalentoyhtiöstrategia toteutetaan (vaihtoehto 3, realistinen skenaario) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Lähde: | FBS:n rahoitussuunnitelma |

(158)

Lisäksi on todettava, että konsultti toimitti selvityksensä yhteydessä FBS:lle useita asiakirjoja, jotka yhdessä FBS:n laatimien asiakirjojen kanssa (mukaan lukien 5 päivänä syyskuuta 2003 päivätty ennakkorahoitussuunnitelma, joka sisälsi kannattavuusennusteet) muodostivat perustan FBS:n päätökselle toteuttaa halpalentoyhtiöstrategia. Taulukko 8 kuvaa, millaista taloudellista tulosta vuonna 2003 odotettiin halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisesta tai sellaisen strategian toteuttamisesta, jossa FBS jatkaisi keskittymistä perinteiseen lentoliikenteeseen (toisen asiantuntijan tutkimuksessa mainittu ”vaihtoehto 1”). Halpalentoyhtiöstrategian osalta laadittiin kaksi skenaariota, pessimistinen skenaario ja realistinen skenaario, jotka eroavat toisistaan ennakoidun halpalentoliikenteen lisäyksen perusteella.

Taulukko 8

Vaihtoehtojen 1 ja 2 taloudelliset vaikutukset Schönefeldin lentoaseman odotetun voittomarginaalin osalta vuosina 2003–2012 (miljoonaa euroa)

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Voittomarginaali, jos halpalentoyhtiöstrategiaa ei toteuteta (vaihtoehto 1)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voittomarginaali, jos halpalentoyhtiöstrategia toteutetaan (vaihtoehto 2, pessimistinen skenaario)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voittomarginaali, jos halpalentoyhtiöstrategia toteutetaan (vaihtoehto 3, realistinen skenaario)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Lähde:

FBS:n rahoitussuunnitelma

| (159) | Edellä kuvatut realistisen ja pessimistisen skenaarion arviot perustuvat halpalentoliikenteen lisäyksen määrää koskeviin konsultin ennusteisiin. Arviot vahvistavat, että halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen johtaisi parempaan taloudelliseen tilanteeseen kuin vastakkainen tilanne, jossa FBS jatkaisi keskittymistä perinteisiin liikenteenharjoittajiin. Mikäli FBS valitsisi vaihtoehdon 1, se tuottaisi edelleen merkittäviä tappioita aina vuoteen 2012 saakka, eivätkä kyseiset tappiot olennaisesti pienentyisi ajan myötä. Sitä vastoin halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen voitiin katsoa johtavan tappioiden huomattavaan ja tasaiseen pienentymiseen ajan mittaan, ja realistisen skenaarion mukaan yhtiöstä tulisi jälleen tuottava vuodesta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(159)

Edellä kuvatut realistisen ja pessimistisen skenaarion arviot perustuvat halpalentoliikenteen lisäyksen määrää koskeviin konsultin ennusteisiin. Arviot vahvistavat, että halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen johtaisi parempaan taloudelliseen tilanteeseen kuin vastakkainen tilanne, jossa FBS jatkaisi keskittymistä perinteisiin liikenteenharjoittajiin. Mikäli FBS valitsisi vaihtoehdon 1, se tuottaisi edelleen merkittäviä tappioita aina vuoteen 2012 saakka, eivätkä kyseiset tappiot olennaisesti pienentyisi ajan myötä. Sitä vastoin halpalentoyhtiöstrategian toteuttamisen voitiin katsoa johtavan tappioiden huomattavaan ja tasaiseen pienentymiseen ajan mittaan, ja realistisen skenaarion mukaan yhtiöstä tulisi jälleen tuottava vuodesta 2009 alkaen.

| (160) | Näin ollen keskipitkän ja pitkän aikavälin kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja olisi katsonut konsultin selvityksen ja FBS:n omien ennusteiden muodostavan luotettavan perustan strategisen päätöksen tekemiseksi. Siten järkevän markkinataloussijoittajan kannalta olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta. |
| --- | --- |

(160)

Näin ollen keskipitkän ja pitkän aikavälin kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja olisi katsonut konsultin selvityksen ja FBS:n omien ennusteiden muodostavan luotettavan perustan strategisen päätöksen tekemiseksi. Siten järkevän markkinataloussijoittajan kannalta olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta.

Ensimmäisen asiantuntijan selvitys

| (161) | Kuten aiemmin on mainittu, FBS tilasi selvityksen tilintarkastusyhteisöltä [...], jäljempänä ’ensimmäinen asiantuntija’, tarkoituksena toteuttaa stressitesti niiden tietojen osalta, jotka olivat FBS:n saatavilla, kun se päätti toteuttaa halpalentoyhtiöstrategian, jäljempänä ’ensimmäisen asiantuntijan selvitys. Kyseinen selvitys valmistui vuonna 2007, ja sen päätelmänä oli, että markkinataloussijoittajan näkökulmasta halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen ja siihen liittyvän maksutaulukon, eli vuoden 2004 taulukon, käyttöön ottaminen oli järkevää. Ensimmäinen asiantuntija perusti analyysinsä vuodelta 2003 peräisin oleviin asiakirjoihin ja etenkin FBS:n vuosiksi 2004–2012 laatimaan rahoitussuunnitelmaan sekä asiakirjoihin, jotka konsultti laati FBS:lle toteuttamansa tutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(161)

Kuten aiemmin on mainittu, FBS tilasi selvityksen tilintarkastusyhteisöltä [...], jäljempänä ’ensimmäinen asiantuntija’, tarkoituksena toteuttaa stressitesti niiden tietojen osalta, jotka olivat FBS:n saatavilla, kun se päätti toteuttaa halpalentoyhtiöstrategian, jäljempänä ’ensimmäisen asiantuntijan selvitys. Kyseinen selvitys valmistui vuonna 2007, ja sen päätelmänä oli, että markkinataloussijoittajan näkökulmasta halpalentoyhtiöstrategian toteuttaminen ja siihen liittyvän maksutaulukon, eli vuoden 2004 taulukon, käyttöön ottaminen oli järkevää. Ensimmäinen asiantuntija perusti analyysinsä vuodelta 2003 peräisin oleviin asiakirjoihin ja etenkin FBS:n vuosiksi 2004–2012 laatimaan rahoitussuunnitelmaan sekä asiakirjoihin, jotka konsultti laati FBS:lle toteuttamansa tutkimuksen yhteydessä.

| (162) | Ensimmäisen asiantuntijan päätelmät vastaavat konsultin selvityksessä esitettyjä päätelmiä. Vaikka ensimmäisen asiantuntijan selvitys ei ole tärkeä komission arvioinnin kannalta, se osaltaan vahvistaa, että järkevän markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta. |
| --- | --- |

(162)

Ensimmäisen asiantuntijan päätelmät vastaavat konsultin selvityksessä esitettyjä päätelmiä. Vaikka ensimmäisen asiantuntijan selvitys ei ole tärkeä komission arvioinnin kannalta, se osaltaan vahvistaa, että järkevän markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta.

Päätelmä

| (163) | Edellä esitetyn perusteella keskipitkän ja pitkän aikavälin kannattavuusnäkymien perusteella FBS:n asemassa toimivan järkevän markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta vuonna 2003. |
| --- | --- |

(163)

Edellä esitetyn perusteella keskipitkän ja pitkän aikavälin kannattavuusnäkymien perusteella FBS:n asemassa toimivan järkevän markkinataloussijoittajan olisi ollut järkevää valita vaihtoehto 1 vaihtoehdon 2 sijasta vuonna 2003.

7.2.2   Vaihtoehto 3 verrattuna vaihtoehtoihin 1 ja 2

| (164) | Kuten edellä on mainittu, yksi mahdollinen vaihtoehto FBS:lle olisi ollut Schönefeldin sulkeminen (vaihtoehto 3) ainakin BER-lentoaseman avaamiseen asti. FBS olisi voinut tehdä kyseisen päätöksen myös ennen vuotta 2003 (jolloin FBS päätti käynnistää halpalentoyhtiöstrategian) sekä sen jälkeen. Saatavilla olevien asiakirjojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei FBS koskaan harkinnut tätä vaihtoehtoa vakavasti, tai ei ainakaan vuoden 1992 hallinta- ja voitonjakosopimuksen tekemisen jälkeen. Kyseisen vaihtoehdon etuja ei myöskään analysoitu konsultin selvityksessä. |
| --- | --- |

(164)

Kuten edellä on mainittu, yksi mahdollinen vaihtoehto FBS:lle olisi ollut Schönefeldin sulkeminen (vaihtoehto 3) ainakin BER-lentoaseman avaamiseen asti. FBS olisi voinut tehdä kyseisen päätöksen myös ennen vuotta 2003 (jolloin FBS päätti käynnistää halpalentoyhtiöstrategian) sekä sen jälkeen. Saatavilla olevien asiakirjojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei FBS koskaan harkinnut tätä vaihtoehtoa vakavasti, tai ei ainakaan vuoden 1992 hallinta- ja voitonjakosopimuksen tekemisen jälkeen. Kyseisen vaihtoehdon etuja ei myöskään analysoitu konsultin selvityksessä.

| (165) | Kun arvioidaan, olisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja pitänyt kyseistä vaihtoehtoja edullisempana kuin vaihtoehtoja 1 ja 2, on tärkeää ottaa BER-hanke huomioon. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, yhden, koko Berliinin aluetta palvelevan lentoaseman perustamisen suunnittelu aloitettiin tammikuussa 1992, ja 20 päivänä kesäkuuta 1993 ilmoitettiin, että Schönefeldin eteläpuolinen alue, joka sijaitsi lentoaseman vieressä, oli yksi mahdollinen uuden BER-lentoaseman infrastruktuurin sijoituskohde. Näin ollen jo vuosina 1992–1993 oli tiedossa, että Berliinin uusi lentoasema tultaisiin todennäköisesti sijoittamaan Schönefeldiin. Päätös vahvistettiin 28 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella, jonka allekirjoittajia olivat Saksan liittotasavalta sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot, eikä sijoituspaikasta ole enää sittemmin keskusteltu. |
| --- | --- |

(165)

Kun arvioidaan, olisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja pitänyt kyseistä vaihtoehtoja edullisempana kuin vaihtoehtoja 1 ja 2, on tärkeää ottaa BER-hanke huomioon. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, yhden, koko Berliinin aluetta palvelevan lentoaseman perustamisen suunnittelu aloitettiin tammikuussa 1992, ja 20 päivänä kesäkuuta 1993 ilmoitettiin, että Schönefeldin eteläpuolinen alue, joka sijaitsi lentoaseman vieressä, oli yksi mahdollinen uuden BER-lentoaseman infrastruktuurin sijoituskohde. Näin ollen jo vuosina 1992–1993 oli tiedossa, että Berliinin uusi lentoasema tultaisiin todennäköisesti sijoittamaan Schönefeldiin. Päätös vahvistettiin 28 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella, jonka allekirjoittajia olivat Saksan liittotasavalta sekä Berliinin ja Brandenburgin osavaltiot, eikä sijoituspaikasta ole enää sittemmin keskusteltu.

| (166) | Edellä esitetyn perusteella Schönefeldin sulkemiseen olisi järkevän markkinataloussijoittajan kannalta liittynyt merkittäviä haittoja. Ensiksi on muistettava, että vaikka Tempelhof lopetti asteittain toimintaansa, Tegel oli 1990-luvulta lähtien toiminut yhä useammin kapasiteettinsa ylärajoilla ja, kuten Taulukko 1 osoittaa, Tegelin liikennemäärät olivat kasvaneet merkittävästi (47). Tegel ei kuitenkaan missään olosuhteissa pystyisi huolehtimaan koko Berliinin alueen liikennemääristä. Schönefeldiä tarvittiin riittävän lentoasemakapasiteetin varmistamiseksi Berliinissä, ja sen sulkeminen olisi aiheuttanut merkittävän kapasiteettivajeen. Vuosien 1991 ja 2003 välisenä aikana Schönefeld vastasi 13–20 prosentista Berliinin matkustajalentoliikenteen kokonaismäärästä. Schönefeldiä tarvittiin erityisesti ruuhka-aikoina eli aikoina, joina Berliinistä liikennöitiin suuria tilauslentomääriä. Lisäksi Schönefeld oli merkittävä lentoasema rahtilentojen kannalta, sillä toisin kuin Tegelillä, Schönefeldillä oli ympärivuorokautinen toimilupa ja sitä voitiin käyttää myös yölentoihin. Tegelin ja Tempelhofin lentoasemia ei myöskään olisi voitu laajentaa riittävästi pitkän aikavälin kapasiteettirajoitusten välttämiseksi (48). |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetyn perusteella Schönefeldin sulkemiseen olisi järkevän markkinataloussijoittajan kannalta liittynyt merkittäviä haittoja. Ensiksi on muistettava, että vaikka Tempelhof lopetti asteittain toimintaansa, Tegel oli 1990-luvulta lähtien toiminut yhä useammin kapasiteettinsa ylärajoilla ja, kuten Taulukko 1 osoittaa, Tegelin liikennemäärät olivat kasvaneet merkittävästi (47). Tegel ei kuitenkaan missään olosuhteissa pystyisi huolehtimaan koko Berliinin alueen liikennemääristä. Schönefeldiä tarvittiin riittävän lentoasemakapasiteetin varmistamiseksi Berliinissä, ja sen sulkeminen olisi aiheuttanut merkittävän kapasiteettivajeen. Vuosien 1991 ja 2003 välisenä aikana Schönefeld vastasi 13–20 prosentista Berliinin matkustajalentoliikenteen kokonaismäärästä. Schönefeldiä tarvittiin erityisesti ruuhka-aikoina eli aikoina, joina Berliinistä liikennöitiin suuria tilauslentomääriä. Lisäksi Schönefeld oli merkittävä lentoasema rahtilentojen kannalta, sillä toisin kuin Tegelillä, Schönefeldillä oli ympärivuorokautinen toimilupa ja sitä voitiin käyttää myös yölentoihin. Tegelin ja Tempelhofin lentoasemia ei myöskään olisi voitu laajentaa riittävästi pitkän aikavälin kapasiteettirajoitusten välttämiseksi (48).

| (167) | Schönefeldillä puolestaan oli merkittävää ylikapasiteettia, minkä takia se pystyi huolehtimaan myös ylimääräisestä liikenteestä. Kuten Taulukko 1 osoittaa, Schönefeld auttoi lisäämään Berliinin lentoliikenteen määrää huomattavasti ja erityisesti halpalentoyhtiöstrategian käynnistämisen jälkeen vuonna 2003. Vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana Berliinin matkustajamäärät lisääntyivät 13,3 miljoonasta 18,4 miljoonaan matkustajaan, ja yli 80 prosenttia tästä kasvusta hoidettiin Schönefeldin lentoaseman kautta. Näin ollen Schönefeldin sulkeminen olisi merkittävästi vähentänyt Berliinin mahdollisuuksia palvella olemassa olevaa lentoliikennettä ja lisätä lentoliikenteen määrää. |
| --- | --- |

(167)

Schönefeldillä puolestaan oli merkittävää ylikapasiteettia, minkä takia se pystyi huolehtimaan myös ylimääräisestä liikenteestä. Kuten Taulukko 1 osoittaa, Schönefeld auttoi lisäämään Berliinin lentoliikenteen määrää huomattavasti ja erityisesti halpalentoyhtiöstrategian käynnistämisen jälkeen vuonna 2003. Vuosien 2003 ja 2006 välisenä aikana Berliinin matkustajamäärät lisääntyivät 13,3 miljoonasta 18,4 miljoonaan matkustajaan, ja yli 80 prosenttia tästä kasvusta hoidettiin Schönefeldin lentoaseman kautta. Näin ollen Schönefeldin sulkeminen olisi merkittävästi vähentänyt Berliinin mahdollisuuksia palvella olemassa olevaa lentoliikennettä ja lisätä lentoliikenteen määrää.

| (168) | Mahdollisuus, että lentoaseman sulkeminen voisi aiheuttaa kapasiteettivajeen lentoaseman sijaintialueella ja rajoittaa mahdollisuuksia lisätä lentoliikenteen määrää kyseisellä alueella, ei välttämättä itsessään riittäisi pelottamaan julkisen politiikan tavoitteiden sijasta kannattavuusnäkymien perusteella toimivaa järkevää markkinataloussijoittajaa sulkemasta lentoasemaa. Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa Schönefeldin sulkemisella ja sen vaikutuksilla Berliinin alueen lentoasemainfrastruktuurin kapasiteettiin ja siten myös alueen koko lentoliikenteeseen olisi ollut merkittäviä seurauksia Berliinin alueen tulevan BER-lentoaseman toiminnan kannalta heti alusta lähtien. Mikäli Schönefeld olisi suljettu, BER-lentoasema olisi joutunut aloittamaan toimintansa huomattavasti huonommissa olosuhteissa; liikennemäärät olisivat olleet huomattavasti alhaisemmat kuin jos Schönefeld olisi pidetty toiminnassa. Tämä seikka olisi estänyt FBS:n asemassa toimivaa järkevää markkinataloussijoittajaa sulkemasta Schönefeldin lentoasema, koska toimenpide olisi vaikuttanut yhtiön kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(168)

Mahdollisuus, että lentoaseman sulkeminen voisi aiheuttaa kapasiteettivajeen lentoaseman sijaintialueella ja rajoittaa mahdollisuuksia lisätä lentoliikenteen määrää kyseisellä alueella, ei välttämättä itsessään riittäisi pelottamaan julkisen politiikan tavoitteiden sijasta kannattavuusnäkymien perusteella toimivaa järkevää markkinataloussijoittajaa sulkemasta lentoasemaa. Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa Schönefeldin sulkemisella ja sen vaikutuksilla Berliinin alueen lentoasemainfrastruktuurin kapasiteettiin ja siten myös alueen koko lentoliikenteeseen olisi ollut merkittäviä seurauksia Berliinin alueen tulevan BER-lentoaseman toiminnan kannalta heti alusta lähtien. Mikäli Schönefeld olisi suljettu, BER-lentoasema olisi joutunut aloittamaan toimintansa huomattavasti huonommissa olosuhteissa; liikennemäärät olisivat olleet huomattavasti alhaisemmat kuin jos Schönefeld olisi pidetty toiminnassa. Tämä seikka olisi estänyt FBS:n asemassa toimivaa järkevää markkinataloussijoittajaa sulkemasta Schönefeldin lentoasema, koska toimenpide olisi vaikuttanut yhtiön kannattavuuteen.

| (169) | Jos Schönefeld olisi suljettu ennen BER-lentoaseman avaamista, FBS:n olisi pitänyt luoda BER-lentoaseman liikenne tyhjästä. Sen olisi pitänyt saada Tegelillä toimivat lentoyhtiöt siirtämään toimintansa uudelle lentoasemalle (sen sijaan, että ne vain lopettaisivat toimintansa) ja lentoyhtiöt, jotka eivät vielä toimi Berliinissä, käynnistämään operaationsa myös siellä. Tällainen tilanne olisi ollut huomattavasti epäsuotuisampi kuin tilanne, jossa Schönefeld olisi yhä toiminnassa BER-lentoaseman avaamishetkellä. Jälkimmäisessä skenaariossa huomattava osa uuden lentoliikenteen liikenteestä seuraisi luonnollisella tavalla Schönefeldin lentoasemalla jo toimivien lentoyhtiöiden toiminnasta, mukaan lukien myös ne lentoyhtiöt, jotka on saatu houkuteltua lentoasemalle halpalentoyhtiöstrategian avulla vuodesta 2003 lähtien. |
| --- | --- |

(169)

Jos Schönefeld olisi suljettu ennen BER-lentoaseman avaamista, FBS:n olisi pitänyt luoda BER-lentoaseman liikenne tyhjästä. Sen olisi pitänyt saada Tegelillä toimivat lentoyhtiöt siirtämään toimintansa uudelle lentoasemalle (sen sijaan, että ne vain lopettaisivat toimintansa) ja lentoyhtiöt, jotka eivät vielä toimi Berliinissä, käynnistämään operaationsa myös siellä. Tällainen tilanne olisi ollut huomattavasti epäsuotuisampi kuin tilanne, jossa Schönefeld olisi yhä toiminnassa BER-lentoaseman avaamishetkellä. Jälkimmäisessä skenaariossa huomattava osa uuden lentoliikenteen liikenteestä seuraisi luonnollisella tavalla Schönefeldin lentoasemalla jo toimivien lentoyhtiöiden toiminnasta, mukaan lukien myös ne lentoyhtiöt, jotka on saatu houkuteltua lentoasemalle halpalentoyhtiöstrategian avulla vuodesta 2003 lähtien.

| (170) | Lisäksi Schönefeldin sulkemisella olisi ollut kauaskantoisia hallinnollisia vaikutuksia BER-hankkeeseen. Lentoaseman sulkeminen olisi aiheuttanut sitä koskevan toimiluvan peruuttamisen. Tällöin uuden lentoaseman avaaminen olisi edellyttänyt kokonaan uuden suunnitteluprosessin ja toimiluvan. Mikäli Schönefeld puolestaan jatkaisi toimintaansa, BER-lentoaseman avaaminen edellyttäisi vain Schönefeldin toimiluvan laajentamista, eli hallinnollinen prosessi olisi huomattavasti kevyempi, ja lisäksi se vaatisi paljon vähemmän kustannuksia ja aikaa ja epätietoisuus prosessin tuloksesta olisi merkittävästi vähäisempi. Mikäli hanke olisi edellyttänyt kokonaan uuden suunnitteluprosessin ja toimiluvan, etenkin hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin epävarma lopputulos olisi lisännyt epätietoisuutta merkittävästi. Lisäksi yleensä yleisen hyväksynnän saaminen kokonaan uudelle lentoasemahankkeelle on paljon haastavampaa kuin jo toiminnassa olevan infrastruktuurin laajennushankkeelle. |
| --- | --- |

(170)

Lisäksi Schönefeldin sulkemisella olisi ollut kauaskantoisia hallinnollisia vaikutuksia BER-hankkeeseen. Lentoaseman sulkeminen olisi aiheuttanut sitä koskevan toimiluvan peruuttamisen. Tällöin uuden lentoaseman avaaminen olisi edellyttänyt kokonaan uuden suunnitteluprosessin ja toimiluvan. Mikäli Schönefeld puolestaan jatkaisi toimintaansa, BER-lentoaseman avaaminen edellyttäisi vain Schönefeldin toimiluvan laajentamista, eli hallinnollinen prosessi olisi huomattavasti kevyempi, ja lisäksi se vaatisi paljon vähemmän kustannuksia ja aikaa ja epätietoisuus prosessin tuloksesta olisi merkittävästi vähäisempi. Mikäli hanke olisi edellyttänyt kokonaan uuden suunnitteluprosessin ja toimiluvan, etenkin hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin epävarma lopputulos olisi lisännyt epätietoisuutta merkittävästi. Lisäksi yleensä yleisen hyväksynnän saaminen kokonaan uudelle lentoasemahankkeelle on paljon haastavampaa kuin jo toiminnassa olevan infrastruktuurin laajennushankkeelle.

| (171) | Toiminnan lopettaminen Schönefeldin lentoasemalla olisi myös johtanut irtisanomiskustannuksiin ja tarpeeseen palkata, rekrytoida ja kouluttaa uutta henkilöstöä myöhemmin, kun BER-lentoasema avataan. Tämä olisi voinut aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia ja operatiivisia ongelmia verrattuna skenaarioon, jossa Schönefeldin henkilöstö voi siirtyä uudelle lentoasemalle sen avaamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(171)

Toiminnan lopettaminen Schönefeldin lentoasemalla olisi myös johtanut irtisanomiskustannuksiin ja tarpeeseen palkata, rekrytoida ja kouluttaa uutta henkilöstöä myöhemmin, kun BER-lentoasema avataan. Tämä olisi voinut aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia ja operatiivisia ongelmia verrattuna skenaarioon, jossa Schönefeldin henkilöstö voi siirtyä uudelle lentoasemalle sen avaamisen jälkeen.

| (172) | Edellä kuvattuja näkökohtia on vaikea kvantifioida, etenkin siksi, että ne koskevat tulevan lentoaseman taloudellista tilannetta lyhyellä, keskipitkällä sekä pitkällä aikavälillä. On kuitenkin selvää, että niillä on merkittäviä vaikutuksia taloudellisiin edellytyksiin, joiden perusteella BER-lentoasema avataan ja joiden perusteella se toimii, ja jopa koko tämän FBS:n kannalta strategisesti hyvin tärkeän hankkeen toteutuskelpoisuuteen. Siten jopa pelkän laadullisen analyysin perusteella on katsottava, että kyseisiä negatiivisia seikkoja on pidettävä riittävän painavina ja merkittävämpinä kuin etuja, kuten kiinteiden kustannusten säästöjä, joita voitaisiin odottaa syntyvän Schönefeldin sulkemisesta. Näin etenkin, jos voidaan ennakoida, että Schönefeldin halpalentoliikenteen lisäämiseen tähtäävällä strategialla saataisiin aikaan liikevoittoa. |
| --- | --- |

(172)

Edellä kuvattuja näkökohtia on vaikea kvantifioida, etenkin siksi, että ne koskevat tulevan lentoaseman taloudellista tilannetta lyhyellä, keskipitkällä sekä pitkällä aikavälillä. On kuitenkin selvää, että niillä on merkittäviä vaikutuksia taloudellisiin edellytyksiin, joiden perusteella BER-lentoasema avataan ja joiden perusteella se toimii, ja jopa koko tämän FBS:n kannalta strategisesti hyvin tärkeän hankkeen toteutuskelpoisuuteen. Siten jopa pelkän laadullisen analyysin perusteella on katsottava, että kyseisiä negatiivisia seikkoja on pidettävä riittävän painavina ja merkittävämpinä kuin etuja, kuten kiinteiden kustannusten säästöjä, joita voitaisiin odottaa syntyvän Schönefeldin sulkemisesta. Näin etenkin, jos voidaan ennakoida, että Schönefeldin halpalentoliikenteen lisäämiseen tähtäävällä strategialla saataisiin aikaan liikevoittoa.

7.2.3   Alustavan analyysin päätelmä

| (173) | Edellä kuvatun perusteella voidaan päätellä, että järkevän markkinataloussijoittajan näkökulmasta Schönefeldin sulkeminen ei olisi ollut järkevää vuoden 1992 ja BER-lentoaseman avaamisen välisenä aikana. Lisäksi vuonna 2003 valittavana olleista kolmesta vaihtoehdosta kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja olisi valinnut vaihtoehdon 1, eli halpalentoyhtiöstrategian, vaihtoehtojen 2 ja 3 sijasta. Osana kyseistä strategiaa sijoittaja olisi tarjonnut halpalentoyhtiöille edullisia lentoasemamaksuja (ja/tai taloudellisia kannustimia, jotka vähentäisivät lentoasemamaksujen kustannuksia) saadakseen houkuteltua uusia toimijoita Schönefeldin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(173)

Edellä kuvatun perusteella voidaan päätellä, että järkevän markkinataloussijoittajan näkökulmasta Schönefeldin sulkeminen ei olisi ollut järkevää vuoden 1992 ja BER-lentoaseman avaamisen välisenä aikana. Lisäksi vuonna 2003 valittavana olleista kolmesta vaihtoehdosta kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja olisi valinnut vaihtoehdon 1, eli halpalentoyhtiöstrategian, vaihtoehtojen 2 ja 3 sijasta. Osana kyseistä strategiaa sijoittaja olisi tarjonnut halpalentoyhtiöille edullisia lentoasemamaksuja (ja/tai taloudellisia kannustimia, jotka vähentäisivät lentoasemamaksujen kustannuksia) saadakseen houkuteltua uusia toimijoita Schönefeldin lentoasemalle.

7.3   Hallinta- ja voitonjakosopimusta (toimenpide 1) koskeva arviointi

| (174) | Ottaen huomioon Schönefeldin jatkuvat tappiot komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilynsä siitä, onko FBS toiminut järkevän markkinataloussijoittajan tavoin kattaessaan Schönefeldin tuottamat tappiot konsernitasolla Tegelin ja Tempelhofin lentoasemien tuottamilla voitoilla (49). |
| --- | --- |

(174)

Ottaen huomioon Schönefeldin jatkuvat tappiot komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilynsä siitä, onko FBS toiminut järkevän markkinataloussijoittajan tavoin kattaessaan Schönefeldin tuottamat tappiot konsernitasolla Tegelin ja Tempelhofin lentoasemien tuottamilla voitoilla (49).

| (175) | Hallinta- ja voitonjakosopimus allekirjoitettiin 6 päivänä elokuuta 1992 eli paljon ennen asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion (50) antamista 12 päivänä joulukuuta 2000. Saksan viranomaisilla oli perusteltu syy olettaa, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus ei ole valtiontukea, ja siten kyseisiä toimenpiteitä ei myöskään tarvinnut ilmoittaa komissiolle. Tämän takia komissio ei voi nyt kyseenalaistaa ennen tuomion Aéroports de Paris (51) antamista eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000 myönnettyjen rahoitustoimenpiteiden laillisuutta valtiontukisääntöjen nojalla (52). Näin ollen hallinta- ja voitonjakosopimus voidaan mahdollisesti katsoa valtiontueksi vain kyseisestä päivämäärästä alkaen. Komission tutkinta kyseisen toimenpiteen osalta rajoittuu näin ollen ajallisesti ajanjaksoon 12 päivästä joulukuuta 2000 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen päivämäärään. |
| --- | --- |

(175)

Hallinta- ja voitonjakosopimus allekirjoitettiin 6 päivänä elokuuta 1992 eli paljon ennen asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion (50) antamista 12 päivänä joulukuuta 2000. Saksan viranomaisilla oli perusteltu syy olettaa, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus ei ole valtiontukea, ja siten kyseisiä toimenpiteitä ei myöskään tarvinnut ilmoittaa komissiolle. Tämän takia komissio ei voi nyt kyseenalaistaa ennen tuomion Aéroports de Paris (51) antamista eli ennen 12 päivää joulukuuta 2000 myönnettyjen rahoitustoimenpiteiden laillisuutta valtiontukisääntöjen nojalla (52). Näin ollen hallinta- ja voitonjakosopimus voidaan mahdollisesti katsoa valtiontueksi vain kyseisestä päivämäärästä alkaen. Komission tutkinta kyseisen toimenpiteen osalta rajoittuu näin ollen ajallisesti ajanjaksoon 12 päivästä joulukuuta 2000 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen päivämäärään.

| (176) | Kuten Saksa on todennut, hallinta- ja voitonjakosopimusten tekeminen konsernin sisällä on normaalin liiketoimintakäytännön mukaista etenkin yritysverotuksen kannalta. Lisäksi konserniin kuuluvan yrityksen tappioiden kattaminen saman konsernin toisen yrityksen tuotoilla on myös tavanomaista. Tällainen toimenpide voidaan toteuttaa voitonjakosopimuksen muodossa, tai emoyhtiö voi yksinkertaisesti jakaa osinkoa tytäryhtiöilleen. Pelkästään se seikka, että FBS-konserni on tehnyt hallinta- ja voitonjakosopimuksen vuonna 1992 ja pitänyt sen voimassa, ei merkitse, että toimenpide olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(176)

Kuten Saksa on todennut, hallinta- ja voitonjakosopimusten tekeminen konsernin sisällä on normaalin liiketoimintakäytännön mukaista etenkin yritysverotuksen kannalta. Lisäksi konserniin kuuluvan yrityksen tappioiden kattaminen saman konsernin toisen yrityksen tuotoilla on myös tavanomaista. Tällainen toimenpide voidaan toteuttaa voitonjakosopimuksen muodossa, tai emoyhtiö voi yksinkertaisesti jakaa osinkoa tytäryhtiöilleen. Pelkästään se seikka, että FBS-konserni on tehnyt hallinta- ja voitonjakosopimuksen vuonna 1992 ja pitänyt sen voimassa, ei merkitse, että toimenpide olisi valtiontukea.

| (177) | Kuten komissio on todennut markkinataloussijoittajaperiaatteen osalta: ”[Y]rittäjien investointipäätösten osalta on käytettävä laajaa harkintavaltaa. [Markkinataloussijoittajaa koskevia] periaatteita on kuitenkin sovellettava, kun on todistettu kohtuullisella varmuudella, että julkisten varojen myöntämiselle ei ole olemassa muuta uskottavaa selitystä kuin että se on valtiontukea. Laajaa harkintavaltaa on sovellettava myös ristikkäistukeen, jota julkisen yritysryhmän tuottava osa myöntää ryhmän tappiolliselle osalle. Yksityisten yritysten osalta lähestymistapaa on sovellettava silloin, kun joko asianomaisella yrityksellä on käytössä strateginen suunnitelma, jonka pitkän aikavalin tuottonäkymät ovat hyvät, tai jos ristikkäistuki tuottaa nettohyötyä koko yritysryhmälle. Tapauksissa, joissa todetaan ristikkäistuen olemassaolo julkisessa holdingyhtiössä, komissio ottaa huomioon yritysten samankaltaiset strategiset tavoitteet huomioon.” (53) |
| --- | --- |

(177)

Kuten komissio on todennut markkinataloussijoittajaperiaatteen osalta: ”[Y]rittäjien investointipäätösten osalta on käytettävä laajaa harkintavaltaa. [Markkinataloussijoittajaa koskevia] periaatteita on kuitenkin sovellettava, kun on todistettu kohtuullisella varmuudella, että julkisten varojen myöntämiselle ei ole olemassa muuta uskottavaa selitystä kuin että se on valtiontukea. Laajaa harkintavaltaa on sovellettava myös ristikkäistukeen, jota julkisen yritysryhmän tuottava osa myöntää ryhmän tappiolliselle osalle. Yksityisten yritysten osalta lähestymistapaa on sovellettava silloin, kun joko asianomaisella yrityksellä on käytössä strateginen suunnitelma, jonka pitkän aikavalin tuottonäkymät ovat hyvät, tai jos ristikkäistuki tuottaa nettohyötyä koko yritysryhmälle. Tapauksissa, joissa todetaan ristikkäistuen olemassaolo julkisessa holdingyhtiössä, komissio ottaa huomioon yritysten samankaltaiset strategiset tavoitteet huomioon.” (53)

| (178) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa ristiintukemisen ei näin ollen voida katsoa antavan taloudellista etua Schönefeldin lentoasemalle, mikäli tuki sisältyy strategiseen suunnitelmaan, jonka pitkän aikavälin tuottonäkymät ovat hyvät, tai mikäli se tuo hyötyä koko FBS-konsernille. |
| --- | --- |

(178)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa ristiintukemisen ei näin ollen voida katsoa antavan taloudellista etua Schönefeldin lentoasemalle, mikäli tuki sisältyy strategiseen suunnitelmaan, jonka pitkän aikavälin tuottonäkymät ovat hyvät, tai mikäli se tuo hyötyä koko FBS-konsernille.

| (179) | Edellä 7.2.2 kohdassa mainituista syistä vähintään vuodesta 1992 lähtien eli paljon ennen asiassa Aéroports de Paris annettua tuomiota (54) on ollut selvää, että on ollut järkevää pitää Schönefeldin lentoasema toiminnassa sen sulkemisen sijasta, vaikka se tuottaisikin tappioita usean vuoden ajan. Schönefeldin sulkeminen olisi aiheuttanut vakavaa taloudellista vahinkoa BER-lentoasemalle (jonka tulevana Berliinin ainoana lentoasemana odotettiin tuottavan voittoa ainakin pitkällä aikavälillä), ja se olisi voinut antaa myös aihetta epäillä koko kyseisen merkittävän strategisen hankkeen toteuttamiskelpoisuutta. Päätös rakentaa yksi, koko Berliiniä palveleva lentoasema ei perustunut pelkästään maankäytön suunnitteluun tai ympäristönäkökohtiin vaan myös liikennemäärien odotettuun kasvuun ja tulojen lisääntymiseen. Kuten komission päätöksessä, jossa hyväksyttiin BER-lentoasemalle annettava rahoitustuki, on todettu, hankkeen onnistuminen perustui Berliinin liikennemäärien odotettuun kasvuun (55) yhdellä ainoalla lentoasemalla (56). Jotta Schönefeld voitaisiin pitää toiminnassa ja mahdollisesti muuttaa tuottavaksi lentoasemaksi (saamalla ensin lentoyhtiöt sijoittautumaan Schönefeldille ja toteuttamalla sen jälkeen halpalentoyhtiöstrategia), oli tarpeellista varmistaa sen elinkelpoisuus rahoittamalla sen toimintaa Tegelin ja Tempelhofin lentoasemien tuottamilla voitoilla. Näin ollen ristiintukeminen sisältyi nyt käsiteltävässä asiassa ”pidemmällä aikavälillä voittoa tuottavaan strategiseen suunnitelmaan” ja tuotti koko FBS-konsernille pitkällä aikavälillä etua verrattuna tilanteeseen, jossa Schönefeld olisi suljettu. FBS saattoi siten odottaa näiden pitkän aikavälin etujen (uuden koko Berliinin aluetta palvelevan lentoaseman onnistunut avaaminen ja tuottava toiminta sekä halpalentoyhtiöstrategian käynnistämisen jälkeen muutaman vuoden kuluessa Schönefeldin toiminnasta saatavat odotetut tuotot) olevan merkittävämpiä kuin Schönefeldin ennen BER-lentoaseman avaamista tuottamat tappiot. |
| --- | --- |

(179)

Edellä 7.2.2 kohdassa mainituista syistä vähintään vuodesta 1992 lähtien eli paljon ennen asiassa Aéroports de Paris annettua tuomiota (54) on ollut selvää, että on ollut järkevää pitää Schönefeldin lentoasema toiminnassa sen sulkemisen sijasta, vaikka se tuottaisikin tappioita usean vuoden ajan. Schönefeldin sulkeminen olisi aiheuttanut vakavaa taloudellista vahinkoa BER-lentoasemalle (jonka tulevana Berliinin ainoana lentoasemana odotettiin tuottavan voittoa ainakin pitkällä aikavälillä), ja se olisi voinut antaa myös aihetta epäillä koko kyseisen merkittävän strategisen hankkeen toteuttamiskelpoisuutta. Päätös rakentaa yksi, koko Berliiniä palveleva lentoasema ei perustunut pelkästään maankäytön suunnitteluun tai ympäristönäkökohtiin vaan myös liikennemäärien odotettuun kasvuun ja tulojen lisääntymiseen. Kuten komission päätöksessä, jossa hyväksyttiin BER-lentoasemalle annettava rahoitustuki, on todettu, hankkeen onnistuminen perustui Berliinin liikennemäärien odotettuun kasvuun (55) yhdellä ainoalla lentoasemalla (56). Jotta Schönefeld voitaisiin pitää toiminnassa ja mahdollisesti muuttaa tuottavaksi lentoasemaksi (saamalla ensin lentoyhtiöt sijoittautumaan Schönefeldille ja toteuttamalla sen jälkeen halpalentoyhtiöstrategia), oli tarpeellista varmistaa sen elinkelpoisuus rahoittamalla sen toimintaa Tegelin ja Tempelhofin lentoasemien tuottamilla voitoilla. Näin ollen ristiintukeminen sisältyi nyt käsiteltävässä asiassa ”pidemmällä aikavälillä voittoa tuottavaan strategiseen suunnitelmaan” ja tuotti koko FBS-konsernille pitkällä aikavälillä etua verrattuna tilanteeseen, jossa Schönefeld olisi suljettu. FBS saattoi siten odottaa näiden pitkän aikavälin etujen (uuden koko Berliinin aluetta palvelevan lentoaseman onnistunut avaaminen ja tuottava toiminta sekä halpalentoyhtiöstrategian käynnistämisen jälkeen muutaman vuoden kuluessa Schönefeldin toiminnasta saatavat odotetut tuotot) olevan merkittävämpiä kuin Schönefeldin ennen BER-lentoaseman avaamista tuottamat tappiot.

| (180) | Hallinta- ja voitonjakosopimuksen tekeminen ja ylläpitäminen ja Schönefeldin lentoaseman pitäminen toiminnassa eivät näin ollen ole FBS-konsernin Schönefeldille antamaa taloudellista etua (57). Hallinta- ja voitonjakosopimuksen tekeminen ja toteuttaminen 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien ei siten ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(180)

Hallinta- ja voitonjakosopimuksen tekeminen ja ylläpitäminen ja Schönefeldin lentoaseman pitäminen toiminnassa eivät näin ollen ole FBS-konsernin Schönefeldille antamaa taloudellista etua (57). Hallinta- ja voitonjakosopimuksen tekeminen ja toteuttaminen 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien ei siten ole valtiontukea.

7.4   FBS:n ja eri lentoyhtiöiden välillä tehdyt sopimukset: alustavat huomiot

| (181) | Ennen FBS:n ja eri lentoyhtiöiden välillä tehtyjen sopimusten arviointia on tuotava esiin eräitä alustavia huomioita, etenkin unionin yleisen tuomioistuimen asiassa Charleroi antaman tuomion (58), jäljempänä ’Charleroi-tuomio’, taustaa vasten. Kyseinen tuomio on annettu nyt käsiteltävänä olevan asian muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(181)

Ennen FBS:n ja eri lentoyhtiöiden välillä tehtyjen sopimusten arviointia on tuotava esiin eräitä alustavia huomioita, etenkin unionin yleisen tuomioistuimen asiassa Charleroi antaman tuomion (58), jäljempänä ’Charleroi-tuomio’, taustaa vasten. Kyseinen tuomio on annettu nyt käsiteltävänä olevan asian muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen.

7.4.1   Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen FBS:n ja eri lentoyhtiöiden välillä tehtyihin sopimuksiin

| (182) | Eräät kolmannet osapuolet ovat todenneet, että sopimukset antoivat taloudellista etua asianomaisille lentoyhtiöille, koska sopimuksissa tarjotut ehdot poikkesivat Schönefeldin lentoasemalla sovelletuista lentoasemamaksuja koskevista yleisistä säännöistä tai koska samoja ehtoja ei tarjottu tasapuolisesti kaikille lentoyhtiöille. |
| --- | --- |

(182)

Eräät kolmannet osapuolet ovat todenneet, että sopimukset antoivat taloudellista etua asianomaisille lentoyhtiöille, koska sopimuksissa tarjotut ehdot poikkesivat Schönefeldin lentoasemalla sovelletuista lentoasemamaksuja koskevista yleisistä säännöistä tai koska samoja ehtoja ei tarjottu tasapuolisesti kaikille lentoyhtiöille.

| (183) | Näiden väitteiden perusteella keskeisin esiin nouseva kysymys on seuraava: mikäli julkisen yrityksen määräysvallassa olevalla lentoasemalla on käytössä julkistettu maksuja koskeva järjestelmä ja mikäli lentoaseman pitäjä tarjoaa alennuksia kyseisistä maksuista tai taloudellisia kannustimia, joilla on sama vaikutus kuin alennuksilla (59), antavatko kyseiset alennukset ja kannustimet (60) jo itsessään ja kaikissa olosuhteissa taloudellista etua asianomaisille lentoyhtiöille? |
| --- | --- |

(183)

Näiden väitteiden perusteella keskeisin esiin nouseva kysymys on seuraava: mikäli julkisen yrityksen määräysvallassa olevalla lentoasemalla on käytössä julkistettu maksuja koskeva järjestelmä ja mikäli lentoaseman pitäjä tarjoaa alennuksia kyseisistä maksuista tai taloudellisia kannustimia, joilla on sama vaikutus kuin alennuksilla (59), antavatko kyseiset alennukset ja kannustimet (60) jo itsessään ja kaikissa olosuhteissa taloudellista etua asianomaisille lentoyhtiöille?

| (184) | Vastaus kysymykseen on kieltävä. Charleroi-tuomiossa, joka koskee Vallonian alueen antamaa alennusta tietylle lentoyhtiölle lentoasemalla, jonka lentoasemamaksujen asettaminen oli Vallonian alueen vastuulla, unionin yleinen tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Pelkästään se, että käsiteltävänä olevassa asiassa Vallonian alueella on säädäntövaltaa lentoasemamaksujen vahvistamisessa, ei sulje pois sitä, että mainittuja maksuja koskevan alennusjärjestelmän tutkinta on tehtävä markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen valossa, koska yksityinen toimija voi ottaa käyttöön tällaisen järjestelmän.” (61) Tästä seuraa, että lentoasemamaksuja koskevat alennukset (tai taloudelliset kannustimet, jotka pienentävät lentoyhtiöistä lentoaseman pitäjälle virtaavaa nettorahamäärää) eivät automaattisesti anna taloudellista etua. Jotta voidaan arvioida, antavatko ne taloudellista etua, on arvioitava, olisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja suostunut myöntämään vastaavat alennukset ja kannustimet asianomaiselle liikenteenharjoittajalle (62). |
| --- | --- |

(184)

Vastaus kysymykseen on kieltävä. Charleroi-tuomiossa, joka koskee Vallonian alueen antamaa alennusta tietylle lentoyhtiölle lentoasemalla, jonka lentoasemamaksujen asettaminen oli Vallonian alueen vastuulla, unionin yleinen tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Pelkästään se, että käsiteltävänä olevassa asiassa Vallonian alueella on säädäntövaltaa lentoasemamaksujen vahvistamisessa, ei sulje pois sitä, että mainittuja maksuja koskevan alennusjärjestelmän tutkinta on tehtävä markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen valossa, koska yksityinen toimija voi ottaa käyttöön tällaisen järjestelmän.” (61) Tästä seuraa, että lentoasemamaksuja koskevat alennukset (tai taloudelliset kannustimet, jotka pienentävät lentoyhtiöistä lentoaseman pitäjälle virtaavaa nettorahamäärää) eivät automaattisesti anna taloudellista etua. Jotta voidaan arvioida, antavatko ne taloudellista etua, on arvioitava, olisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja suostunut myöntämään vastaavat alennukset ja kannustimet asianomaiselle liikenteenharjoittajalle (62).

| (185) | Lentoaseman pitäjänä toimivalla järkevällä markkinataloussijoittajalla voisi olla lukuisia syitä olla tarjoamatta samoja ehtoja kaikille lentoyhtiöille. Erityisesti voisi olla järkevää tarjota erityisiä taloudellisia kannustimia (markkinointiavustukset mukaan lukien) ja erityisiä alennuksia julkistetuista lentoasemamaksuista sellaisille lentoyhtiöille, jotka houkuttelevat lentoasemalle paljon matkustajia. Tällaisia suotuisia ehtoja voidaan objektiivisesti perustella liikennemäärien odotetulla lisääntymisellä sekä matkustajamäärien lisääntymisen mukana seuraavilla muilla kuin ilmailuun liittyvillä tuloilla (63). Lisäksi ehtoja voidaan perustella sillä, että lentoyhtiöiden maksamista lentoasemamaksuista syntyvä matkustajakohtainen kate voi matkustajamäärien vuoksi olla absoluuttisesti mitattuna huomattava, vaikka alennukset ja taloudelliset kannustimet pienentäisivätkin kyseistä katetta. |
| --- | --- |

(185)

Lentoaseman pitäjänä toimivalla järkevällä markkinataloussijoittajalla voisi olla lukuisia syitä olla tarjoamatta samoja ehtoja kaikille lentoyhtiöille. Erityisesti voisi olla järkevää tarjota erityisiä taloudellisia kannustimia (markkinointiavustukset mukaan lukien) ja erityisiä alennuksia julkistetuista lentoasemamaksuista sellaisille lentoyhtiöille, jotka houkuttelevat lentoasemalle paljon matkustajia. Tällaisia suotuisia ehtoja voidaan objektiivisesti perustella liikennemäärien odotetulla lisääntymisellä sekä matkustajamäärien lisääntymisen mukana seuraavilla muilla kuin ilmailuun liittyvillä tuloilla (63). Lisäksi ehtoja voidaan perustella sillä, että lentoyhtiöiden maksamista lentoasemamaksuista syntyvä matkustajakohtainen kate voi matkustajamäärien vuoksi olla absoluuttisesti mitattuna huomattava, vaikka alennukset ja taloudelliset kannustimet pienentäisivätkin kyseistä katetta.

| (186) | Lentoaseman pitäjänä toimiva järkevä markkinataloussijoittaja voi ottaa huomioon lukuisia seikkoja määrittäessään lentoyhtiöille tarjoamiaan ehtoja. Liikennemäärän odotetun lisääntymisen lisäksi kyseisiin seikkoihin voivat kuulua myös ajankohta, jolloin sopimuksesta lentoyhtiön kanssa neuvotellaan (sekä lentoaseman silloinen tilanne etenkin kapasiteetin käytön osalta), reitit, joilla lentoyhtiö aikoo liikennöidä (64), lentoyhtiön operatiiviset vaatimukset lentoasemaa kohtaan, lentoyhtiön edellyttämät lentoasemapalvelut ja niiden ominaispiirteet, lentoyhtiöiden painostus lentoaseman pitäjää kohtaan neuvottelujen aikana (65) jne. |
| --- | --- |

(186)

Lentoaseman pitäjänä toimiva järkevä markkinataloussijoittaja voi ottaa huomioon lukuisia seikkoja määrittäessään lentoyhtiöille tarjoamiaan ehtoja. Liikennemäärän odotetun lisääntymisen lisäksi kyseisiin seikkoihin voivat kuulua myös ajankohta, jolloin sopimuksesta lentoyhtiön kanssa neuvotellaan (sekä lentoaseman silloinen tilanne etenkin kapasiteetin käytön osalta), reitit, joilla lentoyhtiö aikoo liikennöidä (64), lentoyhtiön operatiiviset vaatimukset lentoasemaa kohtaan, lentoyhtiön edellyttämät lentoasemapalvelut ja niiden ominaispiirteet, lentoyhtiöiden painostus lentoaseman pitäjää kohtaan neuvottelujen aikana (65) jne.

| (187) | On siten perusteltua, että lentoaseman pitäjänä toimiva järkevä markkinataloussijoittaja tarjoaa erilaisia ehtoja eri lentoyhtiöille lentoasemamaksujen ja taloudellisten kannustimien osalta joko kahdenvälisten sopimusten kautta tai alennusjärjestelminä tai taloudellisia kannustimia koskevina järjestelminä (66), jotka sisältyvät säädöksiin, joissa maksut asetetaan. Jotta voidaan arvioida, antavatko tällaiset alennukset ja taloudelliset kannustimet taloudellista etua, on määritettävä, voisiko lentoaseman pitäjä kohtuullisesti olettaa päätöksensä tarjota alennuksia tai kannustimia olevan tuottava eli johtavan suurempiin voittoihin (tai pienempiin tappioihin) kuin vastakkaisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(187)

On siten perusteltua, että lentoaseman pitäjänä toimiva järkevä markkinataloussijoittaja tarjoaa erilaisia ehtoja eri lentoyhtiöille lentoasemamaksujen ja taloudellisten kannustimien osalta joko kahdenvälisten sopimusten kautta tai alennusjärjestelminä tai taloudellisia kannustimia koskevina järjestelminä (66), jotka sisältyvät säädöksiin, joissa maksut asetetaan. Jotta voidaan arvioida, antavatko tällaiset alennukset ja taloudelliset kannustimet taloudellista etua, on määritettävä, voisiko lentoaseman pitäjä kohtuullisesti olettaa päätöksensä tarjota alennuksia tai kannustimia olevan tuottava eli johtavan suurempiin voittoihin (tai pienempiin tappioihin) kuin vastakkaisessa tilanteessa.

| (188) | Toisin kuin eräät kolmannet osapuolet ovat väittäneet lentoaseman pitäjien lentoyhtiöille kahdenvälisten sopimusten kautta tarjoamista ehdoista (mukaan lukien erityiset uusien reittien avaamisesta maksettavat avustukset), joita ei myönnetä julkistettuun maksutaulukkoon sisältyvistä yleisistä alennusjärjestelmistä tai taloudellisia kannustimia koskevista järjestelmistä, järkevällä markkinataloussijoittajalla ei ole mitään syytä varmistaa, että kyseiset ehdot perustuvat kaikkiin liikenteenharjoittajiin sovellettaviin yleisiin ja läpinäkyviin kriteereihin. Neuvotellessaan kahdenvälisestä sopimuksesta lentoyhtiön kanssa järkevän markkinataloussijoittajan odotetaan ottavan huomioon kaikki lentoyhtiön ehdottamien palvelujen olennaiset piirteet etukäteen määritettyjen läpinäkyvien kriteerien sijasta, jotka voisivat rajoittaa sen neuvottelumahdollisuuksia. Näin ollen kolmansien osapuolten väitteet FBS:n tarjoamien alennusten ja taloudellisten kannustimien läpinäkyvyyden puutteesta ovat käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisen kannalta epäolennaisia. |
| --- | --- |

(188)

Toisin kuin eräät kolmannet osapuolet ovat väittäneet lentoaseman pitäjien lentoyhtiöille kahdenvälisten sopimusten kautta tarjoamista ehdoista (mukaan lukien erityiset uusien reittien avaamisesta maksettavat avustukset), joita ei myönnetä julkistettuun maksutaulukkoon sisältyvistä yleisistä alennusjärjestelmistä tai taloudellisia kannustimia koskevista järjestelmistä, järkevällä markkinataloussijoittajalla ei ole mitään syytä varmistaa, että kyseiset ehdot perustuvat kaikkiin liikenteenharjoittajiin sovellettaviin yleisiin ja läpinäkyviin kriteereihin. Neuvotellessaan kahdenvälisestä sopimuksesta lentoyhtiön kanssa järkevän markkinataloussijoittajan odotetaan ottavan huomioon kaikki lentoyhtiön ehdottamien palvelujen olennaiset piirteet etukäteen määritettyjen läpinäkyvien kriteerien sijasta, jotka voisivat rajoittaa sen neuvottelumahdollisuuksia. Näin ollen kolmansien osapuolten väitteet FBS:n tarjoamien alennusten ja taloudellisten kannustimien läpinäkyvyyden puutteesta ovat käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisen kannalta epäolennaisia.

7.4.2   Vuoden 2004 taulukon ja FBS:n ja eri lentoyhtiöiden välillä tehtyjen kahdenvälisten sopimusten lainmukaisuus kansallisen lainsäädännön nojalla

| (189) | Kysymys siitä, onko vuoden 2004 taulukko tullut voimaan kansallisen lainsäädännön nojalla, mikä on tärkeä kysymys Saksan lainsäädännön kannalta, on epäolennainen markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisen kannalta. Se että alennuksia yleisesti sovellettavista lentoasemamaksuista tai taloudellisia kannustimia, joilla on vastaava vaikutus, on myönnetty kahdenvälisten sopimusten nojalla eikä julkaistuun maksutaulukkoon sisältyvän yleisen järjestelmän perusteella, on epäolennaista. Järkevä markkinataloussijoittaja voi halutessaan myöntää alennuksia ja kannustimia kummankin mekanismin kautta, eikä kyseisen päätöksen kannattavuus riipu valitusta mekanismista. Näin ollen kysymys siitä, tarjosiko FBS ehtoja tietyille lentoyhtiöille voimassa olevan, sovellettavan maksutaulukon vai kahdenvälisten järjestelyjen kautta, on epäolennainen. |
| --- | --- |

(189)

Kysymys siitä, onko vuoden 2004 taulukko tullut voimaan kansallisen lainsäädännön nojalla, mikä on tärkeä kysymys Saksan lainsäädännön kannalta, on epäolennainen markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisen kannalta. Se että alennuksia yleisesti sovellettavista lentoasemamaksuista tai taloudellisia kannustimia, joilla on vastaava vaikutus, on myönnetty kahdenvälisten sopimusten nojalla eikä julkaistuun maksutaulukkoon sisältyvän yleisen järjestelmän perusteella, on epäolennaista. Järkevä markkinataloussijoittaja voi halutessaan myöntää alennuksia ja kannustimia kummankin mekanismin kautta, eikä kyseisen päätöksen kannattavuus riipu valitusta mekanismista. Näin ollen kysymys siitä, tarjosiko FBS ehtoja tietyille lentoyhtiöille voimassa olevan, sovellettavan maksutaulukon vai kahdenvälisten järjestelyjen kautta, on epäolennainen.

| (190) | Lisäksi kysymys siitä, oliko FBS:llä kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia, joiden ehdot poikkeavat sovellettavan maksutaulukon ehdoista (67), on myös epäolennainen. Kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut Charleroi-tuomiossaan: ”[– –] se, menetteleekö tuen myöntäjä kansallisen oikeuden mukaisesti, ei ole sellainen seikka, joka on otettava huomioon ratkaistaessa sitä, onko viimeksi mainittu toiminut markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti vai myöntänyt taloudellisen edun EY 87 artiklan 1 kohdan vastaisesti.” (68) |
| --- | --- |

(190)

Lisäksi kysymys siitä, oliko FBS:llä kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia, joiden ehdot poikkeavat sovellettavan maksutaulukon ehdoista (67), on myös epäolennainen. Kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut Charleroi-tuomiossaan: ”[– –] se, menetteleekö tuen myöntäjä kansallisen oikeuden mukaisesti, ei ole sellainen seikka, joka on otettava huomioon ratkaistaessa sitä, onko viimeksi mainittu toiminut markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti vai myöntänyt taloudellisen edun EY 87 artiklan 1 kohdan vastaisesti.” (68)

7.4.3   Tegelin lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille tarjottujen sopimusehtojen vaikutukset

| (191) | Eräät kolmannet osapuolet ovat katsoneet huomautuksissaan, että Tegelin lentoasemalla toimivat lentoyhtiöt tukivat Schönefeldin lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden toimintaa alhaisten lentoasemamaksujen ja muiden suotuisien ehtojen kautta. Väitetty ristiintukeminen perustui siihen, että FBS tasoitti Schönefeldin alhaisten lentoasemamaksujen vaikutukset Tegelin korkeilla lentoasemamaksuilla. |
| --- | --- |

(191)

Eräät kolmannet osapuolet ovat katsoneet huomautuksissaan, että Tegelin lentoasemalla toimivat lentoyhtiöt tukivat Schönefeldin lentoasemalla toimivien lentoyhtiöiden toimintaa alhaisten lentoasemamaksujen ja muiden suotuisien ehtojen kautta. Väitetty ristiintukeminen perustui siihen, että FBS tasoitti Schönefeldin alhaisten lentoasemamaksujen vaikutukset Tegelin korkeilla lentoasemamaksuilla.

| (192) | Kyseisissä huomautuksissa oletetaan, että Schönefeldillä tarjotut ehdot eivät ole valtiontukea vain, jos ne vastaisivat Tegelin lentoasemalla tarjottuja ehtoja. |
| --- | --- |

(192)

Kyseisissä huomautuksissa oletetaan, että Schönefeldillä tarjotut ehdot eivät ole valtiontukea vain, jos ne vastaisivat Tegelin lentoasemalla tarjottuja ehtoja.

| (193) | Tämä on kuitenkin virheellinen olettamus. Ensiksi Tegelin ja Schönefeldin lentoasemat poikkeavat toisistaan myös monilla muilla tavoin kuin lentoasemamaksujen osalta; etenkin niiden infrastruktuurit sekä etäisyys kaupungin keskustasta poikkesivat toisistaan. Ne eivät siten ole täysin korvattavissa keskenään. Tämä voidaan nähdä esimerkiksi ennen halpalentoyhtiöstrategian toteuttamista tehdyssä epäonnistuneessa yrityksessä saada lentoyhtiöitä siirtämään toimintansa Tegelin lentoasemalta Schönefeldille. |
| --- | --- |

(193)

Tämä on kuitenkin virheellinen olettamus. Ensiksi Tegelin ja Schönefeldin lentoasemat poikkeavat toisistaan myös monilla muilla tavoin kuin lentoasemamaksujen osalta; etenkin niiden infrastruktuurit sekä etäisyys kaupungin keskustasta poikkesivat toisistaan. Ne eivät siten ole täysin korvattavissa keskenään. Tämä voidaan nähdä esimerkiksi ennen halpalentoyhtiöstrategian toteuttamista tehdyssä epäonnistuneessa yrityksessä saada lentoyhtiöitä siirtämään toimintansa Tegelin lentoasemalta Schönefeldille.

| (194) | Lentoyhtiöiden ei myöskään ole pakko toimia joko Tegelin tai Schönefeldin lentoasemalla. Näiden vaihtoehtojen lisäksi lentoyhtiöillä on kaksi muutakin vaihtoehtoa: ne voivat olla toimimatta kummallakaan lentoasemalla tai ne voivat toimia kyseisillä lentoasemilla pienemmässä mittakaavassa (sekä siirtää ilma-aluksensa ja miehistönsä muille kuin Berliinin reiteille, sillä halpalentoyhtiöt pystyvät nopeasti mukauttamaan kapasiteettiaan muuttuneiden markkinaolosuhteiden mukaisiksi). Mikäli FBS vaatisi Schönefeldin lentoasemalle sijoittautumista harkitsevalta lentoyhtiöltä vastaavien ehtojen hyväksymistä kuin Tegelin lentoasemalla, kyseinen lentoyhtiö voisi hylätä suunnitelmansa ja päättää olla liikennöimättä kummaltakaan lentoasemalta tai supistaa toimintaansa Berliinissä. |
| --- | --- |

(194)

Lentoyhtiöiden ei myöskään ole pakko toimia joko Tegelin tai Schönefeldin lentoasemalla. Näiden vaihtoehtojen lisäksi lentoyhtiöillä on kaksi muutakin vaihtoehtoa: ne voivat olla toimimatta kummallakaan lentoasemalla tai ne voivat toimia kyseisillä lentoasemilla pienemmässä mittakaavassa (sekä siirtää ilma-aluksensa ja miehistönsä muille kuin Berliinin reiteille, sillä halpalentoyhtiöt pystyvät nopeasti mukauttamaan kapasiteettiaan muuttuneiden markkinaolosuhteiden mukaisiksi). Mikäli FBS vaatisi Schönefeldin lentoasemalle sijoittautumista harkitsevalta lentoyhtiöltä vastaavien ehtojen hyväksymistä kuin Tegelin lentoasemalla, kyseinen lentoyhtiö voisi hylätä suunnitelmansa ja päättää olla liikennöimättä kummaltakaan lentoasemalta tai supistaa toimintaansa Berliinissä.

| (195) | Näin ollen järkevän markkinataloussijoittajan ei olisi ollut syytä ottaa huomioon Tegelissä sovellettavia ehtoja Schönefeldin maksutasoa määritettäessä. Tätä samaa perustelua noudattaen, ja ottaen huomioon Tempelhofin lentoaseman rajattu taloudellinen merkitys ja sen toiminnan supistaminen ja lakkauttaminen, järkevän markkinataloussijoittajan ei olisi syytä ollut ottaa huomioon myöskään Tempelhofissa sovellettavia ehtoja Schönefeldin maksutasoa määritettäessä. |
| --- | --- |

(195)

Näin ollen järkevän markkinataloussijoittajan ei olisi ollut syytä ottaa huomioon Tegelissä sovellettavia ehtoja Schönefeldin maksutasoa määritettäessä. Tätä samaa perustelua noudattaen, ja ottaen huomioon Tempelhofin lentoaseman rajattu taloudellinen merkitys ja sen toiminnan supistaminen ja lakkauttaminen, järkevän markkinataloussijoittajan ei olisi syytä ollut ottaa huomioon myöskään Tempelhofissa sovellettavia ehtoja Schönefeldin maksutasoa määritettäessä.

7.4.4   Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen lentoaseman ja lentoyhtiöiden välillä tehtyihin sopimuksiin

| (196) | Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvät sopimukset on nähtävä osana halpalentoyhtiöstrategiaa, jonka odotettiin johtavaan positiivisiin tuloksiin Schönefeldin lentoasemalla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(196)

Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvät sopimukset on nähtävä osana halpalentoyhtiöstrategiaa, jonka odotettiin johtavaan positiivisiin tuloksiin Schönefeldin lentoasemalla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| (197) | Jotta voidaan arvioida, antavatko kyseiset sopimukset taloudellista etua, on arvioitava, olisiko järkevä markkinataloussijoittaja sopimusten tekopäivänä odottanut kyseisten sopimusten johtavan suurempiin voittoihin kuin muussa tapauksessa olisi voitu saavuttaa. Suurempi voitto määritetään sopimusten odotettujen lisätuottojen (joilla tarkoitetaan tuottoja, joiden odotetaan syntyvän sopimuksen tekemisen seurauksena, vähennettynä tuotoilla, joiden odotetaan syntyvän, jos sopimusta ei tehdä) ja niistä johtuvien odotettujen lisäkustannusten (joilla tarkoitetaan kustannuksia, joiden odotetaan syntyvän sopimuksen tekemisen seurauksena, vähennettynä kustannuksilla, joiden odotetaan syntyvän, jos sopimusta ei tehdä) erotuksen perusteella. Saaduista rahavirroista vähennetään vielä asianmukainen diskonttokorko. |
| --- | --- |

(197)

Jotta voidaan arvioida, antavatko kyseiset sopimukset taloudellista etua, on arvioitava, olisiko järkevä markkinataloussijoittaja sopimusten tekopäivänä odottanut kyseisten sopimusten johtavan suurempiin voittoihin kuin muussa tapauksessa olisi voitu saavuttaa. Suurempi voitto määritetään sopimusten odotettujen lisätuottojen (joilla tarkoitetaan tuottoja, joiden odotetaan syntyvän sopimuksen tekemisen seurauksena, vähennettynä tuotoilla, joiden odotetaan syntyvän, jos sopimusta ei tehdä) ja niistä johtuvien odotettujen lisäkustannusten (joilla tarkoitetaan kustannuksia, joiden odotetaan syntyvän sopimuksen tekemisen seurauksena, vähennettynä kustannuksilla, joiden odotetaan syntyvän, jos sopimusta ei tehdä) erotuksen perusteella. Saaduista rahavirroista vähennetään vielä asianmukainen diskonttokorko.

| (198) | Lisäksi analyysissa on otettava huomioon kaikki muut liiketoimeen liittyvät asianmukaiset lisätuotot ja -kustannukset. Eri elementtejä (lentoasemamaksuja koskevat alennukset, markkinointiavustukset, muut taloudelliset kannustimet) ei pidä arvioida erikseen. Kuten Charleroi-tuomiossa todetaan: ”Yksityinen sijoittaja -arviointiperustetta sovellettaessa on [– –] tarpeen tarkastella liiketoimea kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, ovatko valtion elin ja sen valvonnassa oleva elin yhdessä toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin. Komissiolla on näet velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys [– –].” (69) |
| --- | --- |

(198)

Lisäksi analyysissa on otettava huomioon kaikki muut liiketoimeen liittyvät asianmukaiset lisätuotot ja -kustannukset. Eri elementtejä (lentoasemamaksuja koskevat alennukset, markkinointiavustukset, muut taloudelliset kannustimet) ei pidä arvioida erikseen. Kuten Charleroi-tuomiossa todetaan: ”Yksityinen sijoittaja -arviointiperustetta sovellettaessa on [– –] tarpeen tarkastella liiketoimea kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, ovatko valtion elin ja sen valvonnassa oleva elin yhdessä toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin. Komissiolla on näet velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys [– –].” (69)

| (199) | Odotetuissa lisätuotoissa on otettava huomioon etenkin lentoasemamaksuista saadut tuotot, myönnetyt alennukset, sopimuksen perusteella odotettu liikennemäärän lisäys sekä lisääntyneestä liikenteestä seuraavat muuhun kuin ilmailuun liittyvät tuotot. Odotetuissa lisäkustannuksissa on otettava huomioon etenkin ylimääräiset toiminta- ja investointikulut, joita ei syntyisi ilman sopimusta, sekä markkinointiavustuksista ja muista taloudellisista kannustimista aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(199)

Odotetuissa lisätuotoissa on otettava huomioon etenkin lentoasemamaksuista saadut tuotot, myönnetyt alennukset, sopimuksen perusteella odotettu liikennemäärän lisäys sekä lisääntyneestä liikenteestä seuraavat muuhun kuin ilmailuun liittyvät tuotot. Odotetuissa lisäkustannuksissa on otettava huomioon etenkin ylimääräiset toiminta- ja investointikulut, joita ei syntyisi ilman sopimusta, sekä markkinointiavustuksista ja muista taloudellisista kannustimista aiheutuneet kustannukset.

7.5   Vuoden 2003 Easyjet-sopimusta (toimenpide 2) koskeva arviointi

| (200) | Vuoden 2003 Easyjet-sopimus tehtiin ennen vuoden 2004 taulukon voimaantuloa. Alun perin sopimus tehtiin 10 vuoden ajaksi, minkä lisäksi sopimus sisälsi option jatkaa sopimuskautta vielä 10 vuodella. |
| --- | --- |

(200)

Vuoden 2003 Easyjet-sopimus tehtiin ennen vuoden 2004 taulukon voimaantuloa. Alun perin sopimus tehtiin 10 vuoden ajaksi, minkä lisäksi sopimus sisälsi option jatkaa sopimuskautta vielä 10 vuodella.

| (201) | Saksa toimitti todisteet hankkeen ennakoiduista taloudellisista näkymistä, jotka perustuivat etenkin FBS:n 17 päivänä joulukuuta 2003 eli ennen FBS:n ja Easyjetin välillä 19 päivänä joulukuuta 2003 allekirjoitettua sopimusta tekemiin ennusteisiin (ks. johdanto-osan 37 kappale). FBS oletti, että sopimus kasvattaisi toiminnan tulosta vuosittain vuosien 2004 ja 2012 välillä ja että kannattavuusraja saavutettaisiin vuonna 2010.

  Taulukko 9


  FBS:n ennusteet liikevoiton lisääntymisestä vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen ansiosta (miljoonaa euroa) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevoitto ilman Easyjet-sopimusta | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Easyjet-sopimuksen tuottama liikevoitto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Liikevoitto yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(201)

Saksa toimitti todisteet hankkeen ennakoiduista taloudellisista näkymistä, jotka perustuivat etenkin FBS:n 17 päivänä joulukuuta 2003 eli ennen FBS:n ja Easyjetin välillä 19 päivänä joulukuuta 2003 allekirjoitettua sopimusta tekemiin ennusteisiin (ks. johdanto-osan 37 kappale). FBS oletti, että sopimus kasvattaisi toiminnan tulosta vuosittain vuosien 2004 ja 2012 välillä ja että kannattavuusraja saavutettaisiin vuonna 2010.

Taulukko 9

FBS:n ennusteet liikevoiton lisääntymisestä vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen ansiosta (miljoonaa euroa)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Liikevoitto ilman Easyjet-sopimusta

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Easyjet-sopimuksen tuottama liikevoitto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Liikevoitto yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (202) | Komissio katsoo, että kyseiset ennusteet ja niiden taustalla olevat oletukset muodostivat luotettavan perustan vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen tekemiselle. |
| --- | --- |

(202)

Komissio katsoo, että kyseiset ennusteet ja niiden taustalla olevat oletukset muodostivat luotettavan perustan vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen tekemiselle.

| (203) | Vuoden 2003 Easyjet-sopimuksesta johtuvat liikennemääräennusteet määritettiin sen perusteella, montako ilma-alusta Easyjet sopimuksen mukaisesti tulee sijoittamaan Schönefeldin lentoasemalle ajan myötä, sekä [...] prosentin kuormituskertoimen perusteella, mikä vaikutti olevan mahdollinen saavuttaa ottaen huomioon halpalentoyhtiöiden yleensä saavuttamat kuormituskertoimet. |
| --- | --- |

(203)

Vuoden 2003 Easyjet-sopimuksesta johtuvat liikennemääräennusteet määritettiin sen perusteella, montako ilma-alusta Easyjet sopimuksen mukaisesti tulee sijoittamaan Schönefeldin lentoasemalle ajan myötä, sekä [...] prosentin kuormituskertoimen perusteella, mikä vaikutti olevan mahdollinen saavuttaa ottaen huomioon halpalentoyhtiöiden yleensä saavuttamat kuormituskertoimet.

| (204) | Liiketoimintasuunnitelmassa otettiin huomioon kaikki asiaankuuluvia lisätuloja ja –kustannuksia koskevat ennusteet, ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulolajit mukaan lukien, sekä Easyjetille tarjotuista kannustimista aiheutuvat kustannukset. Ennusteissa otettiin lisäksi erityisesti huomioon odotettu sopimuksesta ja sopimusehdoista johtuva liikennemäärien ja lentoliikenteen lisääntyminen. |
| --- | --- |

(204)

Liiketoimintasuunnitelmassa otettiin huomioon kaikki asiaankuuluvia lisätuloja ja –kustannuksia koskevat ennusteet, ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulolajit mukaan lukien, sekä Easyjetille tarjotuista kannustimista aiheutuvat kustannukset. Ennusteissa otettiin lisäksi erityisesti huomioon odotettu sopimuksesta ja sopimusehdoista johtuva liikennemäärien ja lentoliikenteen lisääntyminen.

| (205) | Toteuttaakseen stressitestin kyseisen strategisen päätöksen osalta FBS antoi tilintarkastusyhteisölle [...], jäljempänä ’toinen asiantuntija’, tehtäväksi arvioida, olisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja tehnyt kyseisen sopimuksen vuonna 2003. Kyseisessä arviossa, jäljempänä ’toisen asiantuntijan tutkimus’, käsiteltiin myös muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjä sopimuksia. Arvio valmistui vuonna 2007. |
| --- | --- |

(205)

Toteuttaakseen stressitestin kyseisen strategisen päätöksen osalta FBS antoi tilintarkastusyhteisölle [...], jäljempänä ’toinen asiantuntija’, tehtäväksi arvioida, olisiko kannattavuusnäkymien perusteella toimiva järkevä markkinataloussijoittaja tehnyt kyseisen sopimuksen vuonna 2003. Kyseisessä arviossa, jäljempänä ’toisen asiantuntijan tutkimus’, käsiteltiin myös muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjä sopimuksia. Arvio valmistui vuonna 2007.

| (206) | Toinen asiantuntija perusti analyysinsä vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta edellä johdanto-osan 158 kappaleessa mainittuihin FBS:n laatimiin ennusteisiin. |
| --- | --- |

(206)

Toinen asiantuntija perusti analyysinsä vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta edellä johdanto-osan 158 kappaleessa mainittuihin FBS:n laatimiin ennusteisiin.

| (207) | Toinen asiantuntija tarkasti yksityiskohtaisesti FBS:n kustannus- ja tuottoennusteiden perusteet ja oikaisi FBS:n oletuksia sopimuksen tekohetkellä saatavilla olleiden tietojen perusteella tapauksissa, joissa asiantuntija katsoi, etteivät oletukset olleet asianmukaisia. |
| --- | --- |

(207)

Toinen asiantuntija tarkasti yksityiskohtaisesti FBS:n kustannus- ja tuottoennusteiden perusteet ja oikaisi FBS:n oletuksia sopimuksen tekohetkellä saatavilla olleiden tietojen perusteella tapauksissa, joissa asiantuntija katsoi, etteivät oletukset olleet asianmukaisia.

| (208) | Toinen asiantuntija esimerkiksi lisäsi liiketoimintasuunnitelmaan [...] miljoonaa euroa investointikustannuksia, jotka liittyivät lisäporttien rakentamiseen terminaaliin B Easyjetiä varten. Lisäksi se teki oikaisuja, jotta liiketoimintasuunnitelmassa otettaisiin huomioon, että FBS:n ennusteet oli laadittu alustavan Easyjet-sopimuksen perusteella, mikä poikkesi hieman lopullisesta versiosta. Toinen asiantuntija teki muutoksia myös liiketoimintasuunnitelmaan, jotta suunnitelma noudattaisi kaikilta osin tehdyn sopimuksen ehtoja. |
| --- | --- |

(208)

Toinen asiantuntija esimerkiksi lisäsi liiketoimintasuunnitelmaan [...] miljoonaa euroa investointikustannuksia, jotka liittyivät lisäporttien rakentamiseen terminaaliin B Easyjetiä varten. Lisäksi se teki oikaisuja, jotta liiketoimintasuunnitelmassa otettaisiin huomioon, että FBS:n ennusteet oli laadittu alustavan Easyjet-sopimuksen perusteella, mikä poikkesi hieman lopullisesta versiosta. Toinen asiantuntija teki muutoksia myös liiketoimintasuunnitelmaan, jotta suunnitelma noudattaisi kaikilta osin tehdyn sopimuksen ehtoja.

| (209) | Lisäksi toinen asiantuntija laski vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen nettonykyarvon ajanjaksolle 2004–2007 FBS:n (edellä mainitulla tavalla oikaistujen) ennusteiden perusteella, sellaisena kuin ne olivat 30 päivänä joulukuuta 2003. Odotettujen (sekä saapuvien että lähtevien) kassavirtojen nettonykyarvo tietyn aikasarjan osalta tarkoittaa tarkasteltavan ajanjakson odotettujen kassavirtojen diskontattua summaa. Nettonykyarvo on työkalu, jota käytetään yleisesti hankkeiden tuottavuuden arvioinnissa. Toinen asiantuntija laski vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen kumulatiivisen nettonykyarvon kunkin vuoden loppuun mennessä sopimuksen päättymiseen saakka. Tätä tarkoitusta varten toinen asiantuntija laski kassavirtojen diskonttauksessa käytettävän diskonttokoron perinteisen pääomahyödykkeiden hinnoittelumallin (Capital Asset Pricing Model) (70) perusteella, jotta diskonttokorko vastaisi FBS:n vuoden 2003 efektiivisiä pääomakustannuksia. |
| --- | --- |

(209)

Lisäksi toinen asiantuntija laski vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen nettonykyarvon ajanjaksolle 2004–2007 FBS:n (edellä mainitulla tavalla oikaistujen) ennusteiden perusteella, sellaisena kuin ne olivat 30 päivänä joulukuuta 2003. Odotettujen (sekä saapuvien että lähtevien) kassavirtojen nettonykyarvo tietyn aikasarjan osalta tarkoittaa tarkasteltavan ajanjakson odotettujen kassavirtojen diskontattua summaa. Nettonykyarvo on työkalu, jota käytetään yleisesti hankkeiden tuottavuuden arvioinnissa. Toinen asiantuntija laski vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen kumulatiivisen nettonykyarvon kunkin vuoden loppuun mennessä sopimuksen päättymiseen saakka. Tätä tarkoitusta varten toinen asiantuntija laski kassavirtojen diskonttauksessa käytettävän diskonttokoron perinteisen pääomahyödykkeiden hinnoittelumallin (Capital Asset Pricing Model) (70) perusteella, jotta diskonttokorko vastaisi FBS:n vuoden 2003 efektiivisiä pääomakustannuksia.

| (210) | Saadut nettonykyarvot on esitetty seuraavassa taulukossa:

  Taulukko 10


  Vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo



























  Kumulatiivinen nettonykyarvo vuoden lopussa (30.12.2003 mukaisen arvon perusteella laskettuna): | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettonykyarvo | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (miljoonaa euroa) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lähde: | Toisen asiantuntijan tutkimus. |

(210)

Saadut nettonykyarvot on esitetty seuraavassa taulukossa:

Taulukko 10

Vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen odotettujen kassavirtojen nettonykyarvo

Kumulatiivinen nettonykyarvo vuoden lopussa (30.12.2003 mukaisen arvon perusteella laskettuna):

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Nettonykyarvo

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(miljoonaa euroa)

Lähde:

Toisen asiantuntijan tutkimus.

| (211) | Edellä luetellut nettonykyarvot ovat kaikki positiivisia ja vahvistavat, että vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen tekeminen oli järkevä päätös. |
| --- | --- |

(211)

Edellä luetellut nettonykyarvot ovat kaikki positiivisia ja vahvistavat, että vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen tekeminen oli järkevä päätös.

| (212) | Toinen asiantuntija huomautti kertomuksessaan, että FBS ei ollut huomioinut vuonna 2003 harkitessaan alkuperäisen Easyjet-sopimuksen (joka oli tarkoitus tehdä 10 vuoden ajaksi, minkä lisäksi sopimus sisälsi option jatkaa sopimuskautta vielä 10 vuodella) tekemistä sopimuksen vaikutusta BER-lentoasemaan. Kuten toinen asiantuntija huomautti, vuoden 2003 Easyjet-sopimus sellaisena kuin se oli alun perin laadittuna olisi yhä ollut voimassa useiden vuosien ajan BER-lentoaseman avaamisen jälkeen, minkä oli tarkoitus tapahtua vuonna 2011. Lisäksi sopimus sisälsi ehtoja, jotka olivat selvästi paljon suotuisammat kuin yleiset maksuehdot, jotka aiottiin ottaa käyttöön BER-lentoasemalla sen avaamisen jälkeen. Toisen asiantuntijan mukaan oli näin ollen olemassa riski, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus voisi aiheuttaa muiden liikenteenharjoittajien taholta FBS:lle paineita pienentää BER-lentoasemalla sovellettavien yleisten maksuehtojen ja Easyjetin kanssa sovittujen ehtojen välisiä eroja. Vuonna 2003 tämä oli kuitenkin hyvin pieni riski, mitä ei voitu varmuudella ennustaa eikä varsinkaan kvantifioida halpalentoyhtiömarkkinoiden nopeiden muutosten vuoksi. Kyseinen riski ei myöskään koskaan toteutunut, sillä vuoden 2003 Easyjet-sopimus korvattiin vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksella, jonka voimassaolon oli määrä päättyä BER-lentoaseman avaamiseen. |
| --- | --- |

(212)

Toinen asiantuntija huomautti kertomuksessaan, että FBS ei ollut huomioinut vuonna 2003 harkitessaan alkuperäisen Easyjet-sopimuksen (joka oli tarkoitus tehdä 10 vuoden ajaksi, minkä lisäksi sopimus sisälsi option jatkaa sopimuskautta vielä 10 vuodella) tekemistä sopimuksen vaikutusta BER-lentoasemaan. Kuten toinen asiantuntija huomautti, vuoden 2003 Easyjet-sopimus sellaisena kuin se oli alun perin laadittuna olisi yhä ollut voimassa useiden vuosien ajan BER-lentoaseman avaamisen jälkeen, minkä oli tarkoitus tapahtua vuonna 2011. Lisäksi sopimus sisälsi ehtoja, jotka olivat selvästi paljon suotuisammat kuin yleiset maksuehdot, jotka aiottiin ottaa käyttöön BER-lentoasemalla sen avaamisen jälkeen. Toisen asiantuntijan mukaan oli näin ollen olemassa riski, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus voisi aiheuttaa muiden liikenteenharjoittajien taholta FBS:lle paineita pienentää BER-lentoasemalla sovellettavien yleisten maksuehtojen ja Easyjetin kanssa sovittujen ehtojen välisiä eroja. Vuonna 2003 tämä oli kuitenkin hyvin pieni riski, mitä ei voitu varmuudella ennustaa eikä varsinkaan kvantifioida halpalentoyhtiömarkkinoiden nopeiden muutosten vuoksi. Kyseinen riski ei myöskään koskaan toteutunut, sillä vuoden 2003 Easyjet-sopimus korvattiin vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksella, jonka voimassaolon oli määrä päättyä BER-lentoaseman avaamiseen.

| (213) | Näin ollen toisen asiantuntijan tutkimus vahvistaa, että järkevä markkinataloussijoittaja olisi tehnyt vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen. |
| --- | --- |

(213)

Näin ollen toisen asiantuntijan tutkimus vahvistaa, että järkevä markkinataloussijoittaja olisi tehnyt vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen.

| (214) | On siis todettava, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(214)

On siis todettava, että vuoden 2003 Easyjet-sopimus ei ole valtiontukea.

7.6   Muiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjä sopimuksia (toimenpide 3) koskeva arviointi

| (215) | FBS:n päätös tehdä sopimukset lentoyhtiöiden Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle ja Aer Lingus kanssa perustui myös liikennemäärien lisääntymistä koskeviin ennusteisiin sekä odotettuihin lisätuloihin ja -kustannuksiin, joiden perusteella sopimusten tekeminen vaikutti olevan tuottava päätös. |
| --- | --- |

(215)

FBS:n päätös tehdä sopimukset lentoyhtiöiden Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle ja Aer Lingus kanssa perustui myös liikennemäärien lisääntymistä koskeviin ennusteisiin sekä odotettuihin lisätuloihin ja -kustannuksiin, joiden perusteella sopimusten tekeminen vaikutti olevan tuottava päätös.

| (216) | Kunkin sopimuksen osalta ennusteet odotetuista liikennemääristä laskettiin liikenteenharjoittajan suunnittelemaan toimintaan perustuvien lentojen määrän ja niiden kuormituskertoimia koskevien kohtuullisten oletusten perusteella. Ennusteissa otettiin huomioon kaikki relevantteja lisätuloja ja -kustannuksia koskevat ennusteet, ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulolajit mukaan lukien, sekä FBS:n kyseisille liikenteenharjoittajille tarjoamista kannustimista aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(216)

Kunkin sopimuksen osalta ennusteet odotetuista liikennemääristä laskettiin liikenteenharjoittajan suunnittelemaan toimintaan perustuvien lentojen määrän ja niiden kuormituskertoimia koskevien kohtuullisten oletusten perusteella. Ennusteissa otettiin huomioon kaikki relevantteja lisätuloja ja -kustannuksia koskevat ennusteet, ilmailuun ja muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulolajit mukaan lukien, sekä FBS:n kyseisille liikenteenharjoittajille tarjoamista kannustimista aiheutuvat kustannukset.

| (217) | Kuten vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta, toinen asiantuntija suoritti FBS:n ennusteita koskevan stressitestin. Stressitestin perusteella sopimusten tekeminen kyseisten lentoyhtiöiden kanssa johtaisi suurempiin lisätuloihin kuin lisämenoihin jokaisena sopimusvuotena kyseisten sopimusten koko voimassaolon ajan (toisin kuin eräiden muiden, varovaisempien päätelmien mukaan). Toisen asiantuntijan päätelmän taustalla oli asiantuntijan oikaistujen ennusteiden perusteella suorittama kutakin sopimusta koskeva analyysi, jossa noudatettiin vastaavaa metodologiaa kuin edellä 7.4.4 ja 7.5 kohdassa. Toinen asiantuntija on tehnyt arvion ja oikaisut yksinomaan sellaisten tietojen ja ennusteiden perusteella, jotka ovat olleet FBS:n saatavilla sen arvioidessa sopimusten tekomahdollisuutta. |
| --- | --- |

(217)

Kuten vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta, toinen asiantuntija suoritti FBS:n ennusteita koskevan stressitestin. Stressitestin perusteella sopimusten tekeminen kyseisten lentoyhtiöiden kanssa johtaisi suurempiin lisätuloihin kuin lisämenoihin jokaisena sopimusvuotena kyseisten sopimusten koko voimassaolon ajan (toisin kuin eräiden muiden, varovaisempien päätelmien mukaan). Toisen asiantuntijan päätelmän taustalla oli asiantuntijan oikaistujen ennusteiden perusteella suorittama kutakin sopimusta koskeva analyysi, jossa noudatettiin vastaavaa metodologiaa kuin edellä 7.4.4 ja 7.5 kohdassa. Toinen asiantuntija on tehnyt arvion ja oikaisut yksinomaan sellaisten tietojen ja ennusteiden perusteella, jotka ovat olleet FBS:n saatavilla sen arvioidessa sopimusten tekomahdollisuutta.

| (218) | Toinen asiantuntija on laskenut ennakoidut nettonykyarvot kahdeksalle sopimukselle yhdeksästä niiden tekohetken ajankohtana ja niiden suunnitellun voimassaolon ajaksi. Kyseiset nettonykyarvot on esitetty alla olevassa taulukossa 11.

  Taulukko 11


  FBS:n ja eri halpalentoyhtiöiden välisten sopimusten nettonykyarvot








  Lentoyhtiö / sopimus | Suunniteltu sopimuskausi | Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (ensimmäinen sopimus) | 1.5.2003–30.4.2004 | (...) |
| Ryanair (toinen sopimus) | 1.5.2003–30.4.2008 | (...) |
| Germanwings (ensimmäinen sopimus) | 26.10.2003–31.10.2006 | (...) |
| Germanwings (toinen sopimus) | 1.5.2004–30.4.2008 | (...) |
| Volare | 26.10.2003–31.3.2007 | (...) |
| Icelandair | 6.6.2004–31.3.2009 | (...) |
| Norwegian Air Shuttle | 29.3.2004–31.3.2009 | (...) |
| Aer Lingus | 30.3.2004–31.3.2009 | (...) |
| Lähde: | Toisen asiantuntijan tutkimus. |

(218)

Toinen asiantuntija on laskenut ennakoidut nettonykyarvot kahdeksalle sopimukselle yhdeksästä niiden tekohetken ajankohtana ja niiden suunnitellun voimassaolon ajaksi. Kyseiset nettonykyarvot on esitetty alla olevassa taulukossa 11.

Taulukko 11

FBS:n ja eri halpalentoyhtiöiden välisten sopimusten nettonykyarvot

Lentoyhtiö / sopimus

Suunniteltu sopimuskausi

Sopimuksen juoksuajan nettonykyarvo

(euroa)

Ryanair (ensimmäinen sopimus)

1.5.2003–30.4.2004

(...)

Ryanair (toinen sopimus)

1.5.2003–30.4.2008

(...)

Germanwings (ensimmäinen sopimus)

26.10.2003–31.10.2006

(...)

Germanwings (toinen sopimus)

1.5.2004–30.4.2008

(...)

Volare

26.10.2003–31.3.2007

(...)

Icelandair

6.6.2004–31.3.2009

(...)

Norwegian Air Shuttle

29.3.2004–31.3.2009

(...)

Aer Lingus

30.3.2004–31.3.2009

(...)

Lähde:

Toisen asiantuntijan tutkimus.

| (219) | Kuten taulukosta voidaan nähdä, kaikki nettonykyarvot ovat positiivisia. Näin ollen kannattavuusnäkymien perusteella toimivan järkevän markkinataloussijoittajan kannalta olisi ollut järkevää hyväksyä kyseisten sopimusten ehdot sopimusten tekopäivänä. |
| --- | --- |

(219)

Kuten taulukosta voidaan nähdä, kaikki nettonykyarvot ovat positiivisia. Näin ollen kannattavuusnäkymien perusteella toimivan järkevän markkinataloussijoittajan kannalta olisi ollut järkevää hyväksyä kyseisten sopimusten ehdot sopimusten tekopäivänä.

| (220) | V-Birdin (71) osalta nettonykyarvoa ei määritetty. Toinen asiantuntija huomautti, että kyseisen sopimuksen osalta ei ollut tehty etukäteen liiketoimintasuunnitelmaa. Kyseisen sopimuksen ehdot ovat kuitenkin hyvin samanlaiset kuin Volaren kanssa tehdyssä sopimuksessa. Kyseiset sopimukset allekirjoitettiin lähes samanaikaisesti ja ne tehtiin lähes samoille ajanjaksoille (3,5 vuodeksi ja neljäksi vuodeksi). Sopimuksissa sovittiin vuoden 2003 taulukon soveltamisesta lentoasemamaksujen määrittämiseen sekä saman kannustimen ([...] miljoonaa euroa) myöntämisestä sekä Volarelle että V-Birdille. Sopimuksissa määrätyt toimintaehdot olivat hyvin samankaltaisia lentojen määrän ja ilma-alusten tyypin osalta. Lisäksi ajankohtana, jolloin sopimukset tehtiin, oli perusteltua olettaa, että kyseisten lentoyhtiöiden kuormituskertoimet olisivat samankaltaiset. Näin ollen asianomaisten sopimusten perusteella odotetut liikennemäärät olivat keskenään vertailukelpoiset. Lisäksi molempien sopimusten voitiin odottaa aiheuttavan samankaltaiset operatiiviset lisäkustannukset FBS:lle. Asianomaisten sopimusten samankaltaisuuksien perusteella on perusteltua päätellä, että V-Birdin kanssa tehty sopimus läpäisisi markkinataloussijoittajatestin. |
| --- | --- |

(220)

V-Birdin (71) osalta nettonykyarvoa ei määritetty. Toinen asiantuntija huomautti, että kyseisen sopimuksen osalta ei ollut tehty etukäteen liiketoimintasuunnitelmaa. Kyseisen sopimuksen ehdot ovat kuitenkin hyvin samanlaiset kuin Volaren kanssa tehdyssä sopimuksessa. Kyseiset sopimukset allekirjoitettiin lähes samanaikaisesti ja ne tehtiin lähes samoille ajanjaksoille (3,5 vuodeksi ja neljäksi vuodeksi). Sopimuksissa sovittiin vuoden 2003 taulukon soveltamisesta lentoasemamaksujen määrittämiseen sekä saman kannustimen ([...] miljoonaa euroa) myöntämisestä sekä Volarelle että V-Birdille. Sopimuksissa määrätyt toimintaehdot olivat hyvin samankaltaisia lentojen määrän ja ilma-alusten tyypin osalta. Lisäksi ajankohtana, jolloin sopimukset tehtiin, oli perusteltua olettaa, että kyseisten lentoyhtiöiden kuormituskertoimet olisivat samankaltaiset. Näin ollen asianomaisten sopimusten perusteella odotetut liikennemäärät olivat keskenään vertailukelpoiset. Lisäksi molempien sopimusten voitiin odottaa aiheuttavan samankaltaiset operatiiviset lisäkustannukset FBS:lle. Asianomaisten sopimusten samankaltaisuuksien perusteella on perusteltua päätellä, että V-Birdin kanssa tehty sopimus läpäisisi markkinataloussijoittajatestin.

| (221) | Joka tapauksessa V-Bird keskeytti toimintansa 8 päivänä lokakuuta 2004 ja jätti konkurssihakemuksen. Hakemus hyväksyttiin 18 päivänä lokakuuta 2004, ja V-Bird asetettiin selvitystilaan tammikuun 2005 alussa. Näin ollen ei enää ole olemassa yritystä, joka olisi voinut hyötyä joko suoraan tai välillisesti mahdollisesta V-Birdin kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvästä valtiontuesta. |
| --- | --- |

(221)

Joka tapauksessa V-Bird keskeytti toimintansa 8 päivänä lokakuuta 2004 ja jätti konkurssihakemuksen. Hakemus hyväksyttiin 18 päivänä lokakuuta 2004, ja V-Bird asetettiin selvitystilaan tammikuun 2005 alussa. Näin ollen ei enää ole olemassa yritystä, joka olisi voinut hyötyä joko suoraan tai välillisesti mahdollisesta V-Birdin kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvästä valtiontuesta.

| (222) | Edellä kuvatun perusteella yksikään taulukossa 6 luetellusta sopimuksesta ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(222)

Edellä kuvatun perusteella yksikään taulukossa 6 luetellusta sopimuksesta ei ole valtiontukea.

7.7   Vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimusta (toimenpide 4) koskeva arviointi

| (223) | Eräät asianosaiset katsovat, että vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus antoi Easyjetille yksinoikeuden käyttää Schönefeldin lentoaseman terminaalia B ja epäsi muilta lentoyhtiöiltä terminaalin käytön. |
| --- | --- |

(223)

Eräät asianosaiset katsovat, että vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus antoi Easyjetille yksinoikeuden käyttää Schönefeldin lentoaseman terminaalia B ja epäsi muilta lentoyhtiöiltä terminaalin käytön.

| (224) | Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa on todettu, vuosien 2004 ja 2007 välillä Easyjet vuokrasi noin [...] neliömetriä toimistotiloja ja lähtöselvitysalueita eli [...] prosenttia terminaalin B kokonaispinta-alasta. Terminaalin B yleisessä käytössä olevat alueet (käytävät, aulat, kahvila) ovat olleet myös sellaisten matkustajien käytössä, jotka eivät matkustaneet Easyjetillä, sillä terminaalin A ja terminaalin B välillä ei ole fyysisiä esteitä. |
| --- | --- |

(224)

Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa on todettu, vuosien 2004 ja 2007 välillä Easyjet vuokrasi noin [...] neliömetriä toimistotiloja ja lähtöselvitysalueita eli [...] prosenttia terminaalin B kokonaispinta-alasta. Terminaalin B yleisessä käytössä olevat alueet (käytävät, aulat, kahvila) ovat olleet myös sellaisten matkustajien käytössä, jotka eivät matkustaneet Easyjetillä, sillä terminaalin A ja terminaalin B välillä ei ole fyysisiä esteitä.

| (225) | Lähtöselvitysalueiden osoittaminen tietyn lentoyhtiön tai lentoyhtiöiden yhteenliittymän käyttöön ja oikeuden myöntäminen kyseisille lentoyhtiöille asettaa tuotemerkkinsä esille ja mainostaa yritystään lähtöselvitysalueensa välittömässä läheisyydessä ovat normaaleja käytäntöjä sekä eurooppalaisilla että kansainvälisillä lentoasemilla, ja tällaiset sopimukset ovat laajalti käytössä. |
| --- | --- |

(225)

Lähtöselvitysalueiden osoittaminen tietyn lentoyhtiön tai lentoyhtiöiden yhteenliittymän käyttöön ja oikeuden myöntäminen kyseisille lentoyhtiöille asettaa tuotemerkkinsä esille ja mainostaa yritystään lähtöselvitysalueensa välittömässä läheisyydessä ovat normaaleja käytäntöjä sekä eurooppalaisilla että kansainvälisillä lentoasemilla, ja tällaiset sopimukset ovat laajalti käytössä.

| (226) | Erityisesti jos lentoyhtiö tai lentoyhtiöiden yhteenliittymä kuljettaa merkittävän määrän matkustajia tietyltä lentoasemalta tai tietylle lentoasemalle, on operatiivisesti (ja siten myös liiketoiminnallisesti) järkevää kyseisen lentoyhtiön kannalta keskittää sen toiminta yhteen terminaaliin. Näin voidaan optimoida sekä lentoaseman että lentoyhtiön operatiiviset prosessit. |
| --- | --- |

(226)

Erityisesti jos lentoyhtiö tai lentoyhtiöiden yhteenliittymä kuljettaa merkittävän määrän matkustajia tietyltä lentoasemalta tai tietylle lentoasemalle, on operatiivisesti (ja siten myös liiketoiminnallisesti) järkevää kyseisen lentoyhtiön kannalta keskittää sen toiminta yhteen terminaaliin. Näin voidaan optimoida sekä lentoaseman että lentoyhtiön operatiiviset prosessit.

| (227) | Lentoaseman pitäjä ei näin ollen välttämättä anna taloudellista etua lentoyhtiölle, jos se myöntää sille yksinoikeuden käyttää tietyn terminaalin lähtöselvitystiskejä ja toimistotiloja. Taloudellisen edun antaminen voi tulla kysymykseen vain, jos lentoaseman pitäjä antaa tietylle liikenteenharjoittajalle yksinoikeuden suurempaan alueeseen kuin sen toiminta edellyttää (ja siten estää muita lentoyhtiöitä hyödyntämästä lentoaseman vapaata kapasiteettia) tai jos käytöstä peritään epätavanomaisen alhaista vuokraa. Kuten jäljempänä osoitetaan, vuoden 2004 Easyjet-sopimus ei täytä kyseisiä ehtoja. |
| --- | --- |

(227)

Lentoaseman pitäjä ei näin ollen välttämättä anna taloudellista etua lentoyhtiölle, jos se myöntää sille yksinoikeuden käyttää tietyn terminaalin lähtöselvitystiskejä ja toimistotiloja. Taloudellisen edun antaminen voi tulla kysymykseen vain, jos lentoaseman pitäjä antaa tietylle liikenteenharjoittajalle yksinoikeuden suurempaan alueeseen kuin sen toiminta edellyttää (ja siten estää muita lentoyhtiöitä hyödyntämästä lentoaseman vapaata kapasiteettia) tai jos käytöstä peritään epätavanomaisen alhaista vuokraa. Kuten jäljempänä osoitetaan, vuoden 2004 Easyjet-sopimus ei täytä kyseisiä ehtoja.

| (228) | Siitä lähtien, kun Easyjet on ryhtynyt liikennöimään Schönefeldin lentoasemalta, se on ollut ehdottomasti suurin lentoasemalla toimiva lentoyhtiö. Vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana Easyjet kuljetti [...]–[...] prosenttia kaikista Schönefeldin matkustajista. Vuonna 2003 ennakoitiin, että Easyjetistä tulisi liikennemäärien perusteella mitattuna Schönefeldin merkittävin liikenteenharjoittaja. Koska Easyjetillä oli sopimukseen perustuva velvollisuus sijoittaa tietty määrä ilma-aluksia Schönefeldin lentoasemalle, FBS saattoi odottaa Easyjetin tuovan lentoasemalle ilma-alusten kapasiteettia vastaavan suuren matkustajamäärän heti Easyjetin toiminnan käynnistyttyä. |
| --- | --- |

(228)

Siitä lähtien, kun Easyjet on ryhtynyt liikennöimään Schönefeldin lentoasemalta, se on ollut ehdottomasti suurin lentoasemalla toimiva lentoyhtiö. Vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana Easyjet kuljetti [...]–[...] prosenttia kaikista Schönefeldin matkustajista. Vuonna 2003 ennakoitiin, että Easyjetistä tulisi liikennemäärien perusteella mitattuna Schönefeldin merkittävin liikenteenharjoittaja. Koska Easyjetillä oli sopimukseen perustuva velvollisuus sijoittaa tietty määrä ilma-aluksia Schönefeldin lentoasemalle, FBS saattoi odottaa Easyjetin tuovan lentoasemalle ilma-alusten kapasiteettia vastaavan suuren matkustajamäärän heti Easyjetin toiminnan käynnistyttyä.

| (229) | Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön mukaan terminaalin B kapasiteetti oli 600 000 matkustajaa vuodessa. Määrä on huomattavasti alhaisempi kuin matkustajamäärä, jonka Easyjetin odotettiin kuljettavan Schönefeldin kautta vuodesta 2004 lähtien ([...] miljoonaa matkustajaa (72)). Näin ollen on selvää, että FBS ei Easyjet-vuokrasopimuksen kautta harjoittanut minkäänlaista kapasiteetin ”hamstrausstrategiaa”, jonka tarkoituksena olisi estää muita lentoyhtiöitä kilpailemasta Easyjetin kanssa. Vuonna 2006 terminaalissa B palveltiin [...] miljoonaa matkustajaa ilman merkittäviä teknisiä muutoksia. Tämä on yli kaksi kertaa enemmän kuin terminaalin laskennallinen kapasiteetti. Suuren matkustajamäärän palvelu oli mahdollista etenkin sen vuoksi, että terminaalitilojen käyttö yhden liikenteenharjoittajan toimesta mahdollisti matkustajavirtojen optimoinnin. |
| --- | --- |

(229)

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön mukaan terminaalin B kapasiteetti oli 600 000 matkustajaa vuodessa. Määrä on huomattavasti alhaisempi kuin matkustajamäärä, jonka Easyjetin odotettiin kuljettavan Schönefeldin kautta vuodesta 2004 lähtien ([...] miljoonaa matkustajaa (72)). Näin ollen on selvää, että FBS ei Easyjet-vuokrasopimuksen kautta harjoittanut minkäänlaista kapasiteetin ”hamstrausstrategiaa”, jonka tarkoituksena olisi estää muita lentoyhtiöitä kilpailemasta Easyjetin kanssa. Vuonna 2006 terminaalissa B palveltiin [...] miljoonaa matkustajaa ilman merkittäviä teknisiä muutoksia. Tämä on yli kaksi kertaa enemmän kuin terminaalin laskennallinen kapasiteetti. Suuren matkustajamäärän palvelu oli mahdollista etenkin sen vuoksi, että terminaalitilojen käyttö yhden liikenteenharjoittajan toimesta mahdollisti matkustajavirtojen optimoinnin.

| (230) | Vuokrasta on todettava, että vuokrien vertailu eri lentoasemien välillä on epäolennaista, koska ne eroavat toisistaan kapasiteetin, markkinaolosuhteiden ja tilojen laadun osalta. Easyjetin maksama vuokra itse asiassa noudatti FBS:n yleistä vuokratasoa, eikä Easyjetille ollut myönnetty vuokraa koskevia alennuksia. |
| --- | --- |

(230)

Vuokrasta on todettava, että vuokrien vertailu eri lentoasemien välillä on epäolennaista, koska ne eroavat toisistaan kapasiteetin, markkinaolosuhteiden ja tilojen laadun osalta. Easyjetin maksama vuokra itse asiassa noudatti FBS:n yleistä vuokratasoa, eikä Easyjetille ollut myönnetty vuokraa koskevia alennuksia.

| (231) | Easyjet maksoi terminaalin B lähtöselvitysalueista vuokraa [...] euroa neliöltä ja toimistotiloista [...] euroa neliöltä. Vastaavista vuokrista oli sovittu myös muiden lentoyhtiöiden kanssa muissa terminaaleissa sijaitsevien vastaavien tilojen osalta. Esimerkiksi Germanwings maksoi myös [...] euroa neliöltä terminaalissa A sijaitsevista lähtöselvitystiloista. Aeroflotilta puolestaan perittiin [...] euroa neliöltä terminaalissa A sijaitsevista toimistotiloista. Ennen Easyjetiä terminaalin B toimistotiloja vuokrasi Condor, joka maksoi samoista tiloista kuin Easyjet alhaisempaa vuokraa: Easyjet maksoi toimistotiloista [...] euroa neliötä ja Condor puolestaan vain [...] euroa neliöltä. |
| --- | --- |

(231)

Easyjet maksoi terminaalin B lähtöselvitysalueista vuokraa [...] euroa neliöltä ja toimistotiloista [...] euroa neliöltä. Vastaavista vuokrista oli sovittu myös muiden lentoyhtiöiden kanssa muissa terminaaleissa sijaitsevien vastaavien tilojen osalta. Esimerkiksi Germanwings maksoi myös [...] euroa neliöltä terminaalissa A sijaitsevista lähtöselvitystiloista. Aeroflotilta puolestaan perittiin [...] euroa neliöltä terminaalissa A sijaitsevista toimistotiloista. Ennen Easyjetiä terminaalin B toimistotiloja vuokrasi Condor, joka maksoi samoista tiloista kuin Easyjet alhaisempaa vuokraa: Easyjet maksoi toimistotiloista [...] euroa neliötä ja Condor puolestaan vain [...] euroa neliöltä.

| (232) | Edellä kuvattu vertailu soveltuu sen arvioimiseen, onko vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus antanut taloudellista etua. Toisin kuin sopimus, joka koskee lentoyhtiön koko toimintaa tietyllä lentoasemalla ja sen tärkeimpiä taloudellisia suhteita kyseisen lentoaseman kanssa (73), lähtöselvitystiskejä ja toimistotiloja koskeva vuokrasopimus voidaan katsoa sellaiseksi tilojen käyttöoikeuden myöntämiseksi, joka on suhteellisen yleistä toimintaa ainakin tietyillä lentoasemilla. Lisäksi tällaisiin sopimuksiin liittyvät rahamäärät ovat vähäiset lentoasemamaksuihin, markkinointiavustuksiin ja muihin taloudellisiin kannustimiin verrattuna. Näin ollen lentoaseman pitäjällä ei ole huomattavia kannustimia asettaa lentoyhtiökohtaisia vuokrahintoja tai pyrkiä neuvottelemaan mahdollisimman suuri vuokra lentoyhtiöiden kanssa. Lentoyhtiön pitäjän kaupalliset edut liittyvät ennemminkin tietyn lentoyhtiön toimintojen keskittämiseen tiettyyn paikkaan, jotta se voisi tarjota asiakkailleen mahdollisimman tehokasta palvelua. Tämä pätee etenkin jos lentoyhtiön pitäjä, kuten FBS, pyrkii houkuttelemaan lentoyhtiöitä lentoasemalle tai kannustamaan niitä lisäämään liikenteensä määrää. |
| --- | --- |

(232)

Edellä kuvattu vertailu soveltuu sen arvioimiseen, onko vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimus antanut taloudellista etua. Toisin kuin sopimus, joka koskee lentoyhtiön koko toimintaa tietyllä lentoasemalla ja sen tärkeimpiä taloudellisia suhteita kyseisen lentoaseman kanssa (73), lähtöselvitystiskejä ja toimistotiloja koskeva vuokrasopimus voidaan katsoa sellaiseksi tilojen käyttöoikeuden myöntämiseksi, joka on suhteellisen yleistä toimintaa ainakin tietyillä lentoasemilla. Lisäksi tällaisiin sopimuksiin liittyvät rahamäärät ovat vähäiset lentoasemamaksuihin, markkinointiavustuksiin ja muihin taloudellisiin kannustimiin verrattuna. Näin ollen lentoaseman pitäjällä ei ole huomattavia kannustimia asettaa lentoyhtiökohtaisia vuokrahintoja tai pyrkiä neuvottelemaan mahdollisimman suuri vuokra lentoyhtiöiden kanssa. Lentoyhtiön pitäjän kaupalliset edut liittyvät ennemminkin tietyn lentoyhtiön toimintojen keskittämiseen tiettyyn paikkaan, jotta se voisi tarjota asiakkailleen mahdollisimman tehokasta palvelua. Tämä pätee etenkin jos lentoyhtiön pitäjä, kuten FBS, pyrkii houkuttelemaan lentoyhtiöitä lentoasemalle tai kannustamaan niitä lisäämään liikenteensä määrää.

| (233) | Näin ollen, toisin kuin eräät kolmannet osapuolet ovat väittäneet, terminaalialueiden osoittaminen lentoyhtiöille tarjouskilpailun perusteella ei olisi ollut järkevää. Sellainen käytäntö vaikuttaa myös olevan hyvin harvinainen Euroopan lentoasemilla. Kannattavuusnäkymien perusteella toimivan järkevän lentoaseman pitäjän odotettaisiin etsivän kullekin lentoaseman ankkurikäyttäjälle kapasiteetin ja muiden ominaispiirteiden perusteilla sopivin alue ja perivän alueen käytöstä kohtuullista vuokraa lentoaseman yleisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(233)

Näin ollen, toisin kuin eräät kolmannet osapuolet ovat väittäneet, terminaalialueiden osoittaminen lentoyhtiöille tarjouskilpailun perusteella ei olisi ollut järkevää. Sellainen käytäntö vaikuttaa myös olevan hyvin harvinainen Euroopan lentoasemilla. Kannattavuusnäkymien perusteella toimivan järkevän lentoaseman pitäjän odotettaisiin etsivän kullekin lentoaseman ankkurikäyttäjälle kapasiteetin ja muiden ominaispiirteiden perusteilla sopivin alue ja perivän alueen käytöstä kohtuullista vuokraa lentoaseman yleisen käytännön mukaisesti.

| (234) | Peritty vuokra ei edellä mainittujen syiden takia anna taloudellista etua, mikäli se suurin piirtein vastaa samalla lentoasemalla muilta lentoyhtiöiltä perittävää vuokraa. Näin on ollut vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(234)

Peritty vuokra ei edellä mainittujen syiden takia anna taloudellista etua, mikäli se suurin piirtein vastaa samalla lentoasemalla muilta lentoyhtiöiltä perittävää vuokraa. Näin on ollut vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksen osalta.

| (235) | Lisäksi lentoaseman pitäjän kannalta on järkevää tehdä vuokrasopimus asianomaisen lentoyhtiön toimintaa kyseisellä lentoasemalla koskevan pääsopimuksen voimassaoloajaksi. Näin on tapahtunut vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(235)

Lisäksi lentoaseman pitäjän kannalta on järkevää tehdä vuokrasopimus asianomaisen lentoyhtiön toimintaa kyseisellä lentoasemalla koskevan pääsopimuksen voimassaoloajaksi. Näin on tapahtunut vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksen osalta.

| (236) | Matkatavaroiden käsittelytiloista on todettava, että terminaalin A ja terminaalin B järjestelmät ovat teknisesti identtiset yhtä seikkaa lukuun ottamatta: terminaalin B järjestelmään kuuluu kiinteä röntgenlaite. Kyseinen laite on asennettu Saksan liittotasavallan poliisin pyynnöstä. Mikäli sitä ei olisi asennettu, terminaalin B toimilupa olisi peruutettu. Terminaalin B matkatavaroiden käsittelytilojen tekniset laitteet eivät anna Easyjetille mitään operatiivista etua, kuten nopeampaa tai sujuvampaa matkatavaroiden lastaus- tai purkamisprosessia. Ne tarjoavat integroidun mahdollisuuden suorittaa röntgenkuvantaminen mutta eivät muutoin vaikuta lentoyhtiön lähtöselvitysmenettelyihin. |
| --- | --- |

(236)

Matkatavaroiden käsittelytiloista on todettava, että terminaalin A ja terminaalin B järjestelmät ovat teknisesti identtiset yhtä seikkaa lukuun ottamatta: terminaalin B järjestelmään kuuluu kiinteä röntgenlaite. Kyseinen laite on asennettu Saksan liittotasavallan poliisin pyynnöstä. Mikäli sitä ei olisi asennettu, terminaalin B toimilupa olisi peruutettu. Terminaalin B matkatavaroiden käsittelytilojen tekniset laitteet eivät anna Easyjetille mitään operatiivista etua, kuten nopeampaa tai sujuvampaa matkatavaroiden lastaus- tai purkamisprosessia. Ne tarjoavat integroidun mahdollisuuden suorittaa röntgenkuvantaminen mutta eivät muutoin vaikuta lentoyhtiön lähtöselvitysmenettelyihin.

| (237) | Integroitu turvajärjestelmä aiheuttaa ennemminkin toiminnallista haittaa Easyjetille. Mikäli järjestelmä havaitsee matkatavaraa koskevan ongelman, joka on tarkastettava manuaalisesti, matkatavaran haltija on kutsuttava takaisin terminaalin B turvatarkastusalueelle. Tuolloin kyseinen matkustaja on kuitenkin jo siirtynyt lähtöaulaan, joten hänelle on ilmoitettava asiasta ja hänet on ohjattava takaisin turvatarkastukseen. Tämä on työläs prosessi, minkä vuoksi terminaalissa B lähtöselvitysaika päättyy viimeistään 30 minuuttia ennen lentoa. Tällä hetkellä Easyjetin soveltama määräaika on 40 minuuttia ennen lentoa, sillä muutoin se ei voi varmistua siitä, että koko prosessi saadaan päätökseen ajoissa. Terminaalissa A ei ole vastaavia rajoituksia. Kyseisen terminaalin osalta yleisesti sovellettu lähtöselvityksen määräaika on 20 minuuttia ennen lentoa, mikä ei tuota teknisiä ongelmia. |
| --- | --- |

(237)

Integroitu turvajärjestelmä aiheuttaa ennemminkin toiminnallista haittaa Easyjetille. Mikäli järjestelmä havaitsee matkatavaraa koskevan ongelman, joka on tarkastettava manuaalisesti, matkatavaran haltija on kutsuttava takaisin terminaalin B turvatarkastusalueelle. Tuolloin kyseinen matkustaja on kuitenkin jo siirtynyt lähtöaulaan, joten hänelle on ilmoitettava asiasta ja hänet on ohjattava takaisin turvatarkastukseen. Tämä on työläs prosessi, minkä vuoksi terminaalissa B lähtöselvitysaika päättyy viimeistään 30 minuuttia ennen lentoa. Tällä hetkellä Easyjetin soveltama määräaika on 40 minuuttia ennen lentoa, sillä muutoin se ei voi varmistua siitä, että koko prosessi saadaan päätökseen ajoissa. Terminaalissa A ei ole vastaavia rajoituksia. Kyseisen terminaalin osalta yleisesti sovellettu lähtöselvityksen määräaika on 20 minuuttia ennen lentoa, mikä ei tuota teknisiä ongelmia.

| (238) | Toinen haitta liittyy siihen, että terminaalin B ja terminaalin A matkatavaroiden käsittelytilat poikkeavat toisistaan niiden teknisten häiriöiden alttiuden osalta. Integroidun turvateknologian ja sen monimutkaisuuden takia terminaalin B matkatavaroiden käsittelytilojen käyttötuntiaste oli [...] prosenttia ajanjaksolla toukokuusta joulukuuhun vuonna 2004. Vastaava aste terminaalin A osalta oli [...] prosenttia kyseisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(238)

Toinen haitta liittyy siihen, että terminaalin B ja terminaalin A matkatavaroiden käsittelytilat poikkeavat toisistaan niiden teknisten häiriöiden alttiuden osalta. Integroidun turvateknologian ja sen monimutkaisuuden takia terminaalin B matkatavaroiden käsittelytilojen käyttötuntiaste oli [...] prosenttia ajanjaksolla toukokuusta joulukuuhun vuonna 2004. Vastaava aste terminaalin A osalta oli [...] prosenttia kyseisellä ajanjaksolla.

| (239) | Kaiken edellä sanotun perusteella voidaan päätellä, että yksikään vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksen säännös ei antanut taloudellista etua Easyjetille. Sopimus ei näin ollen ole valtiontukea, |
| --- | --- |

(239)

Kaiken edellä sanotun perusteella voidaan päätellä, että yksikään vuoden 2004 Easyjet-vuokrasopimuksen säännös ei antanut taloudellista etua Easyjetille. Sopimus ei näin ollen ole valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Seuraavat toimenpiteet, jotka Saksa on toteuttanut a–l kohdassa mainittujen yritysten hyväksi, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:

| a) | yritysten Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH ja Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH välillä 6 päivänä elokuuta 1992 tehty hallinta- ja voitonjakosopimus; |
| --- | --- |

a)

yritysten Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH ja Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH välillä 6 päivänä elokuuta 1992 tehty hallinta- ja voitonjakosopimus;

| b) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Easyjet Airline Company Ltd välillä 19 päivänä joulukuuta 2003 tehty sopimus; |
| --- | --- |

b)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Easyjet Airline Company Ltd välillä 19 päivänä joulukuuta 2003 tehty sopimus;

| c) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Ryanair Limited välillä 31 päivänä maaliskuuta 2003 tehty sopimus; |
| --- | --- |

c)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Ryanair Limited välillä 31 päivänä maaliskuuta 2003 tehty sopimus;

| d) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Ryanair Limited välillä 28 päivänä huhtikuuta 2004 tehty sopimus; |
| --- | --- |

d)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Ryanair Limited välillä 28 päivänä huhtikuuta 2004 tehty sopimus;

| e) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Germanwings GmbH välillä 14 päivänä lokakuuta 2003 tehty sopimus; |
| --- | --- |

e)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Germanwings GmbH välillä 14 päivänä lokakuuta 2003 tehty sopimus;

| f) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Germanwings GmbH välillä 23 päivänä joulukuuta 2004 tehty sopimus; |
| --- | --- |

f)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Germanwings GmbH välillä 23 päivänä joulukuuta 2004 tehty sopimus;

| g) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Volare Airlines SpA välillä 22 päivänä lokakuuta 2003 tehty sopimus; |
| --- | --- |

g)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Volare Airlines SpA välillä 22 päivänä lokakuuta 2003 tehty sopimus;

| h) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja V-Bird Airlines B.V. välillä 3 päivänä marraskuuta 2003 tehty sopimus; |
| --- | --- |

h)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja V-Bird Airlines B.V. välillä 3 päivänä marraskuuta 2003 tehty sopimus;

| i) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Icelandair Reykjavik Airport välillä 6 päivänä kesäkuuta 2004 tehty sopimus; |
| --- | --- |

i)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Icelandair Reykjavik Airport välillä 6 päivänä kesäkuuta 2004 tehty sopimus;

| j) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Norwegian Air Shuttle AS välillä 17 päivänä toukokuuta 2004 tehty sopimus; |
| --- | --- |

j)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Norwegian Air Shuttle AS välillä 17 päivänä toukokuuta 2004 tehty sopimus;

| k) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Aer Lingus Limited välillä 13 päivänä toukokuuta 2004 tehty sopimus; |
| --- | --- |

k)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Aer Lingus Limited välillä 13 päivänä toukokuuta 2004 tehty sopimus;

| l) | yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Easyjet Airline Company Ltd välillä maaliskuussa 2004 tehty vuokrasopimus, joka koskee Schönefeldin lentoaseman terminaalin B tiettyjen alueiden ja tilojen käyttöä. |
| --- | --- |

l)

yritysten Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH ja Easyjet Airline Company Ltd välillä maaliskuussa 2004 tehty vuokrasopimus, joka koskee Schönefeldin lentoaseman terminaalin B tiettyjen alueiden ja tilojen käyttöä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Asiasisällöltään nämä kaksi määräyskokonaisuutta ovat samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. ”Yhteisö” korvattiin ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat” korvattiin ”sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

1

(2)  EUVL C 257, 30.10.2007, s. 16.

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Katso alaviite 2..

4

(5)  Ks. Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ), 23.5.2003, N:o 119, s. 16: http://www.faz.net/aktuell/wirtschaft/unternehmen/luftfahrt-privatisierung-der-berliner-flughaefen-endgueltig-gescheitert-1101944.html

5

(6)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia.

6

(7)  Tulos ennen korkoja ja veroja.

7

(8)  Salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä 1 päivänä joulukuuta 2003 tehdyssä komission tiedonannossa C(2003) 4582 tarkoitettujen liikesalaisuuksien merkintä (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6).

8

| Lähde: | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta Saksan 4 päivänä lokakuuta 2007 esittämissä huomautuksissa oleva liite 19. |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta Saksan 4 päivänä lokakuuta 2007 esittämissä huomautuksissa oleva liite 19.

(9)  Komissio on katsonut, että kyseiseen hankkeeseen liittynyt julkinen rahoitus on ollut sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. Ks. komission päätös valtiontukiasiassa NN 25/09 (ex N 167/09) ja SA.35378 – Saksa – Berlin-Brandenburgin kansainvälisen lentoaseman rahoitus (EUVL C 36, 8.2.2013, s. 10).

9

(10)  Saksa on toimittanut seuraavat tiedot: i) Schönefeldin kapasiteetti oli vuosina 2003–2004 yhteensä 4,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa ja kasvoi 7 miljoonaan matkustajaan vuodessa vuonna 2005 (vuonna 2003 matkustajia oli 1,7 miljoonaa, vuonna 2004 3,3 miljoonaa ja vuonna 2005 5 miljoonaa); ii) Tegelin kapasiteetti oli vuosina 2003–2004 yhteensä 9,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa ja kasvoi 11,5 miljoonaan matkustajaan vuodessa vuonna 2005 (vuonna 2003 matkustajia oli 11,1 miljoonaa, vuonna 2004 11 miljoonaa ja vuonna 2005 11,5 miljoonaa). Lentoasemien kapasiteettia on vaikea mitata, koska se riippuu infrastruktuurin eri osa-alueiden enimmäiskapasiteetista. Mittaamiseen ei aina sovellu suurin matkustajamäärä vaan toisinaan esimerkiksi lentojen enimmäismäärä. Lisäksi, vaikka matkustajamäärä olisikin sopiva mittari, enimmäiskapasiteetti lasketaan toisinaan sen perusteella, mikä on suurin matkustajamäärä, joka voidaan käsitellä tunnissa, eikä suurimman vuotuisen matkustajamäärän perusteella. Tämä johtuu siitä, että ruuhka-aikoina ja niiden ulkopuolella matkustajamäärät usein vaihtelevat huomattavasti. Lisäksi matkustajamäärät voivat vaihdella myös vuodenajan mukaan. Siksi edellä annetut tiedot eivät voi täysin realistisella tavalla kuvata kapasiteetin hyödyntämistä Schönefeldin ja Tegelin lentoasemilla. Lisäksi tietyissä tapauksissa lentoasema voi ylittää teoreettisen kapasiteettinsa (lentoasema voi esimerkiksi palvella enemmän matkustajia tunnissa kuin laskennallisesti on mahdollista). Tämä voi kuitenkin johtaa heikentyneisiin olosuhteisiin (pitkät odotusajat, viivästykset jne.). Kiistämätön tosiseikka on kuitenkin se, että tutkintajakson aikana Tegel toimi lähes enimmäiskapasiteetillaan ja Schönefeld oli vajaakäytössä.

10

(11)  Ankkurikäyttäjällä tarkoitetaan lentoasemalla toimivaa (liikennemäärältään) suurta liikenteenharjoittajaa, jonka maine ja tunnettuus houkuttelee myös muita lentoyhtiöitä lentoasemalle ja siten kasvattaa lentoaseman liikennemäärää.

11

(12)  Etnisellä liikenteellä tarkoitetaan liikennettä, joka johtuu siitä, että kaukaisista maista peräisin olevat asukkaat lentävät säännöllisesti takaisin kotimaahansa tai heidän ystävänsä ja sukulaisensa lentävät heidän luokseen vierailulle. Berliinissä asuu suuria ensimmäisen ja toisen sukupolven maahanmuuttajaryhmiä.

12

(13)  Kyseisenä ajankohtana Berliini oli Euroopan kolmanneksi suurin turistikohde, turistien yöpymismäärät Berliinissä olivat Saksan suurimmat ja Berliini houkutteli paljon myös päivämatkailijoita.

13

(14)  Halpalentoyhtiöiden harjoittama lentoliikenne kasvoi Euroopassa vuosittain huomattavasti 2000-luvun alussa, mitä edisti erityisesti alan johtavien toimijoiden Ryanairin ja Easyjetin sekä lukuisten uusien toimijoiden liiketoiminnan tuottoisa laajentuminen.

14

(15)  Tarkempi kuvaus konsultin arviosta on kohdassa 7.2.1.

15

(16)  Uuden taulukon mukainen kasvukannustin eroaa vuoden 2004 taulukon kasvukannustimesta.

16

(17)  Kyseinen viittaus koskee sekä lentoasemamaksujen suuruutta että alennusjärjestelmää ja muita taulukkoon sisältyviä taloudellisia kannustinmekanismeja.

17

(18)  Ks. taulukon 6 yleiskatsaus kyseisistä yksittäisistä sopimuksista.

18

(19)  Esimerkiksi Germanwingsille sopimuksen nojalla maksettava avustus maksettaisiin, mikäli Germanwings kuljettaa vähintään [...] prosenttia suunnitelluista reittilennoistaan.

19

(20)  Samaa lähestymistapaa noudatettiin myös vuoden 2007 Easyjet-muutossopimuksessa (ks. johdanto-osan 43 kappale).

20

(21)  Joitakin kyseisistä sopimuksista sovellettiin takautuvasti niiden tekopäivää aiemmasta päivämäärästä. Näin toimittiin esimerkiksi Germanwingsin kanssa tehdyn toisen sopimuksen osalta, jota sovellettiin takautuvasti vuoden 2004 taulukon soveltamispäivästä. Samoin toimittiin myös Ryanairin kanssa tehdyn toisen sopimuksen osalta. Kyseinen sopimus syrjäytti Ryanairin kanssa tehdyn ensimmäisen sopimuksen, ja sitä sovellettiin takautuvasti 1 päivästä toukokuuta 2003, jolloin Ryanairin kanssa tehty ensimmäinen sopimus tuli voimaan.

21

(22)  FBS:n ja Germanwingsin välillä oli jo hieman aiemmin (29 päivänä syyskuuta 2003) tehty sopimus, jota oli tarkoitus soveltaa 26 päivästä lokakuuta 2003. Kyseinen sopimus kuitenkin syrjäytettiin 14 päivänä lokakuuta 2003 tehdyllä sopimuksella ennen sen soveltamisen aloittamista. Näin ollen 29 päivänä syyskuuta 2003 tehtyä sopimusta ei koskaan sovellettu.

22

(23)  FBS ja Volare allekirjoittivat 22 päivänä lokakuuta 2003 kaksi sopimusta: pääsopimuksen ja oheissopimuksen. Tässä päätöksessä kyseisten sopimusten katsotaan muodostavan yhden sopimuksen.

23

(24)  Volare lopetti toimintansa Schönefeldin lentoasemalla kuitenkin jo vuonna 2004.

24

(25)  FBS ja V-Bird allekirjoittivat 3 päivänä marraskuuta 2003 kaksi sopimusta: pääsopimuksen ja oheissopimuksen. Tässä päätöksessä kyseisten sopimusten katsotaan muodostavan yhden sopimuksen.

25

(26)  V-Bird lopetti toimintansa Schönefeldin lentoasemalla kuitenkin jo vuonna 2004.

26

| Lähde: | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta Saksan 4 päivänä lokakuuta 2007 esittämissä huomautuksissa oleva liite 16–20. |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta Saksan 4 päivänä lokakuuta 2007 esittämissä huomautuksissa oleva liite 16–20.

(27)  EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1.

27

(28)  Alustavan päätelmänsä tueksi komissio lainasi Potsdamin alueellisen tuomioistuimen 20 päivänä lokakuuta 2004 antamaa tuomiota (asia 2, O 70/04, sivu 5).

28

(29)  Landgericht Potsdamin 20 päivänä lokakuuta 2004 antama tuomio (asia 2, O 70/04).

29

(30)  Kyseiset lentoasemat on mainittu menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esimerkkeinä lentoasemista, jotka mahdollisesti olivat kärsineet joistakin tutkinnan alaisista toimenpiteistä (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 151 kohta).

30

(31)  Komission päätös 2004/393/EY, tehty 12 päivänä helmikuuta 2004, Vallonian alueen ja Brussels South Charleroi Airport -lentoaseman Ryanair-lentoyhtiölle myöntämistä eduista lentoyhtiön aloittaessa toimintansa Charleroissa (EUVL L 137, 30.4.2004, s. 1).

31

(32)  Ks. lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 2 artiklan h kohta (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

32

(33)  Komission päätös 2002/346/EY, tehty 17 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Deckel Maho Seebach GmbH:lle, C 27/2000 johdanto-osan 16 kappale (EYVL L 126, 13.5.2002, s. 14); ja komission päätös 2002/468/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2002, valtiontuesta jonka Saksa on myöntänyt Wismarissa Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa toimivalle Klausner Nordic Timber GmbH & Co. KG:lle, C 41/2001 johdanto-osan 67 kappale (EYVL L 165, 24.6.2002, s. 15).

33

(34)  Ks. johdanto-osan 65 kappale.

34

(35)  Säädöksen vanhan version 43 §.

35

(36)  Ks. Bundesgerichtshofin 24 päivänä marraskuuta 1977 antama tuomio, asiakirjanumero III ZR 27/76, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht – ZLW, 1979, 140 (143); Berliinin alueellisen tuomioistuimen Landgericht Berlinin 25 päivänä elokuuta 2000 antama tuomio, asiakirjanumero 96, O 197/99, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht 2001, 475 (479); Bundesgerichtshofin 23 päivänä tammikuuta 1997 antama tuomio, asiakirjanumero III ZR 27/96, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht 1997, 510.

36

(37)  Ks. Bundesgerichtshofin 24 päivänä marraskuuta 1977 antama tuomio, asiakirjanumero ZR III 27/76, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht 1979, 140 (148); Saksan liittovaltion hallinto-oikeuden, jäljempänä ’Bundesverwaltungsgericht’, 8 päivänä heinäkuuta 1977, asiakirjanumero VII C 72/74, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht 1977, (49); Giemulla, Frankfurter Kommentar zum Luftverkehrsrecht, Giemulla/Schmid, Köln, 2007, säädöksen Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung 43 §:n 16 momentti.

37

(38)  Katso alaviite 20.

38

(39)  Tätä vaikutusta ei ole huomioitu laskelmissa, joiden mukaan vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen alkuperäisen sopimuskauden (10 tai 20 vuotta, sen mukaan, käyttääkö Easyjet optiotaan jatkaa sopimusta 10 vuodella ensimmäisen 10 vuoden jälkeen) perusteella määritelty sopimuksen nettonykyarvo on positiivinen.

39

(40)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 20 kohta; asia T-228/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, tuomio 6.3.2003, Kok., s. II-435, 250–270 kohta.

40

(41)  Ks. alaviite 8.

41

(42)  Konsultti huomautti, että Euroopan ja Amerikan markkinoista tehdyt analyysit ovat osoittaneet, että 50–80 prosenttia markkinoille tulleen uuden halpalentoyhtiön matkustajista on uusia matkustajia. Tarkka prosenttiosuus riippuu reitistä.

42

(43)  FBS:n saavuttama tosiasiallinen matkustajamäärä oli jopa tätä suurempi (7,3 miljoonaa matkustajaa).

43

(44)  Vuonna 2003, eli ennen halpalentoyhtiöstrategian käynnistämistä, Schönefeldillä toimivista 32 lentoyhtiöstä 26:lla kääntymisaika oli 45–90 minuuttia.

44

(45)  Ilma-alukseen siirtyminen kävellen tarkoittaa, että matkustajien on käveltävä terminaalista asematasoalueen läpi, jotta he voivat nousta ilma-alukseen.

45

(46)  Konsultti esimerkiksi suositteli, että lentoasemalle perustettaisiin pikaruokaravintola, jotta voitaisiin vastata halpalentoyhtiöillä lentävien suurten matkustajamäärien tarpeisiin.

46

(47)  Kyseisenä ajankohtana Tempelhofin liikennemäärät olivat hyvin vaatimattomat Berliinin kahden muun lentoaseman liikennemääriin verrattuna.

47

(48)  Ks. johdanto-osan 9 ja 14 kappale.

48

(49)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 69–71 kohta.

49

(50)  Asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3929, joka on vahvistettu asiassa C-82/01 P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002, Kok., s. I-9297, 75–79 kohta.

50

(51)  Komission päätös asiassa C 38/2008, annettu 3 päivänä lokakuuta 2012 Münchenin lentoaseman terminaalista 2, ei vielä julkaistu EUVL:ssä, 74–81 kappale.

51

(52)  Tukitoimenpiteen myöntämisen päivämääräksi katsotaan sen oikeudellisesti sitovan instrumentin, jolla julkiset viranomaiset sitoutuvat myöntämään asianomaisen toimenpiteen tuen saajalle, päivämäärä. Ks. asia T-358/94, Compagnie Nationale Air France v. komissio, tuomio 12.12.1996, Kok., s. II-2109, 79 kohta; Asia T-109/01, Fleuren Compost BV v. komissio, tuomio 14.1.2004, Kok., s. II-127, 74 kohta; yhdistetyt asiat T-362/05 ja T-363/05, Nuova Agricast v, komissio, tuomio 2.12.2008, Kok., s. II-297, 80 kohta; ja yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05 Ranskan tasavalta ja France Télécom v. komissio, tuomio 30.11.2009, Kok., s. II-4315, 321 kohta.

52

(53)  Komission tiedonanto jäsenvaltioille (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3) ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetun komission direktiivin 80/723/ETY (EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35) 5 artiklan soveltamisesta valmistusalalla toimiviin julkisiin yrityksiin, 29 kohta.

53

(54)  Katso alaviite 42.

54

(55)  Ks. erityisesti asiassa NN 25/09 (ex N 167/09) annetun päätöksen johdanto-osan 82 kappale.

55

(56)  Ks. erityisesti asiassa NN 25/09 (ex N 167/09) annetun päätöksen johdanto-osan 78 kappale.

56

(57)  Oletuksena on, että Schönefeldin lentoasema katsotaan FBS-konserniin kuuluvaksi yritykseksi, vaikka se ei olekaan erillinen oikeushenkilö, ja että se siten olisi voinut saada valtiontukea FBS:ltä.

57

(58)  Asia T-196/04, Ryanair Ltd v. komissio, tuomio 17.12.2008, Kok., s. II-3643.

58

(59)  Kuten palkkiot tai maksuja koskevat vähennykset, jotka myönnetään uuden reitin perustamisesta tai uuden lentoreitin käyttöönotosta, tai markkinointiavustukset, joiden tarkoituksena on kattaa osa lentoyhtiön markkinointikuluista esimerkiksi uuden reitin avaamisen yhteydessä.

59

(60)  Kannustimia tarjotaan kahdenvälisissä sopimuksissa tai taloudellisia kannustimia koskevissa järjestelmissä, jotka perustuvat erilaisiin parametreihin, kuten matkustajamääriin, ja ne asetetaan julkaistuissa määräyksissä, kuten maksutaulukossa.

60

(61)  Charleroi-tuomion 101 kohta.

61

(62)  Komissio noudatti samaa lähestymistapaa päätöksessään C(2011) 3497, annettu 24 päivänä toukokuuta 2011, aloittaa muodollinen tutkintamenettely asiassa SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) – Romania – Timisoaran kansainvälinen lentoasema – Wizz Air (EUVL C 270,13.11.2011, s. 11). Katso myös johdanto-osan 129 kappale, jossa komissio toteaa seuraavaa: ”Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti on arvioitava, olisiko yksityinen lentoaseman pitäjä vastaavissa olosuhteissa sitoutunut samanlaisiin tai samankaltaisiin kaupallisiin järjestelyihin kuin Timisoaran lentoasema, kun otetaan huomioon etenkin kyseisten avustusten antamisen ajankohtana käytettävissä olleet tiedot ja ennakoitavissa olleet kehityssuuntaukset.”

62

(63)  Eli tuloista, jotka lentoaseman pitäjä saa ylimääräisiltä matkustajilta muun kaupallisen toiminnan, kuten pysäköintialueiden, kauppojen, ravintoloiden jne., kautta.

63

(64)  Eri reitit voivat houkutella erilaisia matkustajaryhmiä, jotka voivat poiketa toisistaan etenkin ostokäyttäytymisensä osalta lentoasemalla, ja siten tarjota lentoasemalle erilaisia mahdollisuuksia luoda muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Tämän takia kahdella eri reitillä voi olla erilaiset vaikutukset lentoaseman pitäjän tuloihin.

64

(65)  Koska halpalentoyhtiöiden tavoitteena on tarjota asiakkailleen mahdollisimman edullinen lento, ne pyrkivät perinteisiä liikenteenharjoittajia voimakkaammin painostamaan lentoaseman pitäjää alentamaan lentoasemamaksuja.

65

(66)  Kuten vuoden 2004 taulukkoon sisältyvät matkustajamääräalennusta, taajuuskannustinta ja määränpääkannustinta koskevat järjestelmät.

66

(67)  Kysymys nousee esiin erityisesti vuoden 2003 Easyjet-sopimuksen osalta, joka tehtiin vuoden 2003 taulukon ollessa voimassa ja joka selvästi poikkesi kyseisen taulukon ehdoista (ks. johdanto-osan 42 kappale). Myös ensimmäinen sopimus Ryanairin kanssa, ensimmäinen sopimus Germanwingsin kanssa ja sopimukset Volaren ja V-Birdin kanssa tehtiin vuoden 2003 taulukon ollessa voimassa, ja myös niissä sovittiin sellaisten avustusten maksamisesta, joita ei ollut määrätty kyseisessä taulukossa (ks. johdanto-osan 48 kappale). Vastaavasti sopimukset lentoyhtiöiden Aer Lingus, Icelandair ja Norwegian Air Shuttle kanssa tehtiin vuoden 2004 taulukon ollessa voimassa, ja niissä sovittiin FBS:n antamista, kyseisten liikenteenharjoittajien markkinointikustannusten kattamiseen tarkoitetuista avustuksista, joita ei ollut määrätty kyseisessä taulukossa (ks. johdanto-osan 49 kappale).

67

(68)  Charleroi-tuomion 98 kohta.

68

(69)  Charleroi-tuomion 59 kohta.

69

(70)  Pääomahyödykkeiden hinnoittelumallin mukainen diskonttokoron (kaavassa ’ra’) laskentakaava on seuraava:

70

Formula,

jossa

| rrf | = | riskittömän arvopaperin tuotto |
| --- | --- | --- |
| rm | = | markkinoilla yleensä odotettu tuotto |
| Ba | = | beetakerroin. |

rrf

=

riskittömän arvopaperin tuotto

rm

=

markkinoilla yleensä odotettu tuotto

Ba

=

beetakerroin.

(71)  Tämä on ainoa halpalentoyhtiön kanssa tehty sopimus, joka sisältyy muodolliseen tutkintamenettelyyn mutta jota ei ole mainittu taulukossa 11.

71

(72)  Toisen asiantuntijan selvityksessä oleva taulukko 2, s. 22.

72

(73)  Kuten vuoden 2003 Easyjet-sopimus.

73

---

| 1.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/37

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/507,

annettu 16 päivänä syyskuuta 2014,

toimenpiteestä SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007), jonka Saksa on toteuttanut

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6411)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, jäljempänä ’Neuwoges’, toimitti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 20 artiklan 2 kohdan (2) nojalla 30 päivänä maaliskuuta 2007 komissiolle kantelun, jonka mukaan Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co. Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG:lle ja Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG:lle, jäljempänä ’Bavaria 1’ ja ’Bavaria 2’, yhdessä ’Bavaria’, oli myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea maanvuokraus- ja myyntisopimuksella (Erbbaurechtsvertrag) ja yleisellä hallintasopimuksella (Generalverwaltervertrag). Neuwoges pyysi komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(1)

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, jäljempänä ’Neuwoges’, toimitti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 20 artiklan 2 kohdan (2) nojalla 30 päivänä maaliskuuta 2007 komissiolle kantelun, jonka mukaan Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co. Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG:lle ja Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG:lle, jäljempänä ’Bavaria 1’ ja ’Bavaria 2’, yhdessä ’Bavaria’, oli myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea maanvuokraus- ja myyntisopimuksella (Erbbaurechtsvertrag) ja yleisellä hallintasopimuksella (Generalverwaltervertrag). Neuwoges pyysi komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn.

| (2) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 6 päivänä elokuuta 2007, 14 päivänä toukokuuta 2008, 6 päivänä huhtikuuta 2009 ja 3 päivänä helmikuuta 2012. Saksa vastasi 4 päivänä syyskuuta 2007, 12 päivänä lokakuuta 2007, 17 päivänä lokakuuta 2007, 11 päivänä heinäkuuta 2008, 14 päivänä heinäkuuta 2008, 12 päivänä joulukuuta 2008, 30 päivänä kesäkuuta 2009 ja 28 päivänä helmikuuta 2012. Neuwoges esitti huomautuksia 30 päivänä toukokuuta 2007, 5 päivänä marraskuuta 2007, 26 päivänä helmikuuta 2008, 15 päivänä heinäkuuta 2008, 30 päivänä syyskuuta 2008, 18 päivänä joulukuuta 2008, 6 päivänä maaliskuuta 2009, 4 päivänä kesäkuuta 2009, 15 päivänä heinäkuuta 2009, 26 päivänä elokuuta 2009, 22 päivänä syyskuuta 2009 ja 19 päivänä tammikuuta 2012. Bavaria esitti huomautuksia 13 päivänä toukokuuta 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 6 päivänä elokuuta 2007, 14 päivänä toukokuuta 2008, 6 päivänä huhtikuuta 2009 ja 3 päivänä helmikuuta 2012. Saksa vastasi 4 päivänä syyskuuta 2007, 12 päivänä lokakuuta 2007, 17 päivänä lokakuuta 2007, 11 päivänä heinäkuuta 2008, 14 päivänä heinäkuuta 2008, 12 päivänä joulukuuta 2008, 30 päivänä kesäkuuta 2009 ja 28 päivänä helmikuuta 2012. Neuwoges esitti huomautuksia 30 päivänä toukokuuta 2007, 5 päivänä marraskuuta 2007, 26 päivänä helmikuuta 2008, 15 päivänä heinäkuuta 2008, 30 päivänä syyskuuta 2008, 18 päivänä joulukuuta 2008, 6 päivänä maaliskuuta 2009, 4 päivänä kesäkuuta 2009, 15 päivänä heinäkuuta 2009, 26 päivänä elokuuta 2009, 22 päivänä syyskuuta 2009 ja 19 päivänä tammikuuta 2012. Bavaria esitti huomautuksia 13 päivänä toukokuuta 2008.

| (3) | Rostockin alueellinen tuomioistuin (Landgericht Rostock) antoi 28 päivänä marraskuuta 2008 tuomionsa Bavarian ja Neuwogesin välisessä oikeudenkäynnissä. Bavaria oli nostanut kanteen Neuwogesia vastaan, koska tämä ei ollut noudattanut osapuolten välistä sopimusta. Neuwoges oli vastannut kanteeseen väittäen, että sopimukseen liittyi sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joten se oli mitätön. Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, ettei Bavaria saanut etua ja ettei asiaan näin ollen liittynyt SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Neuwoges valitti tuomiosta, ja oikeudenkäynti on vireillä Rostockin hovioikeudessa (Oberlandesgericht Rostock). Lisäksi Bavaria pani vireille oikeudenkäynnin Greifswaldin hallintotuomioistuimessa (Verwaltungsgericht Greifswald) saadakseen päätöksen, joka antaisi sille oikeuden tutustua kaikkiin Neuwogesin ja Neubrandenburgin kaupungin hallussa oleviin asiakirjoihin, jotka koskevat kyseessä olevia sopimuksia. Asia on edelleen vireillä. |
| --- | --- |

(3)

Rostockin alueellinen tuomioistuin (Landgericht Rostock) antoi 28 päivänä marraskuuta 2008 tuomionsa Bavarian ja Neuwogesin välisessä oikeudenkäynnissä. Bavaria oli nostanut kanteen Neuwogesia vastaan, koska tämä ei ollut noudattanut osapuolten välistä sopimusta. Neuwoges oli vastannut kanteeseen väittäen, että sopimukseen liittyi sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joten se oli mitätön. Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, ettei Bavaria saanut etua ja ettei asiaan näin ollen liittynyt SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Neuwoges valitti tuomiosta, ja oikeudenkäynti on vireillä Rostockin hovioikeudessa (Oberlandesgericht Rostock). Lisäksi Bavaria pani vireille oikeudenkäynnin Greifswaldin hallintotuomioistuimessa (Verwaltungsgericht Greifswald) saadakseen päätöksen, joka antaisi sille oikeuden tutustua kaikkiin Neuwogesin ja Neubrandenburgin kaupungin hallussa oleviin asiakirjoihin, jotka koskevat kyseessä olevia sopimuksia. Asia on edelleen vireillä.

| (4) | Neuwoges pyysi 4 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 265 artiklan 2 kohdan mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn kahden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(4)

Neuwoges pyysi 4 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 265 artiklan 2 kohdan mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn kahden kuukauden kuluessa.

| (5) | Komissio ilmoitti Neuwogesille 29 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä alustavasta arvioinnistaan, jonka mukaan maanvuokraus- ja myyntisopimukseen eikä yleiseen hallintasopimukseen liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Neuwogesille 29 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä alustavasta arvioinnistaan, jonka mukaan maanvuokraus- ja myyntisopimukseen eikä yleiseen hallintasopimukseen liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (6) | Neuwoges kiisti komission alustavan arvioinnin 26 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ja vaati komissiota aloittamaan muodollisen tutkintamenettelyn kahden viikon kuluessa. |
| --- | --- |

(6)

Neuwoges kiisti komission alustavan arvioinnin 26 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ja vaati komissiota aloittamaan muodollisen tutkintamenettelyn kahden viikon kuluessa.

| (7) | Komissio ilmoitti Neuwogesille 15 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lähettävänsä uuden kirjeen, joka sisältäisi arvioinnin Neuwogesin viimeisimmistä huomautuksista. Neuwoges ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, ettei se hyväksynyt komission ehdotusta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti Neuwogesille 15 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lähettävänsä uuden kirjeen, joka sisältäisi arvioinnin Neuwogesin viimeisimmistä huomautuksista. Neuwoges ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, ettei se hyväksynyt komission ehdotusta.

| (8) | Neuwoges nosti 9 päivänä lokakuuta 2009 kanteen unionin yleisessä tuomioistuimessa ja pyysi tuomioistuinta kumoamaan päätöksen, jonka väitettiin sisältyvän komission 29 päivänä heinäkuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen, tai vaihtoehtoisesti toteamaan, että komissio oli laiminlyönyt velvollisuutensa kieltäytyessään aloittamasta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaista muodollista tutkintamenettelyä. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi 9 päivänä tammikuuta 2012 kumoamiskanteen jättäen sen tutkimatta ja velvollisuuden laiminlyöntikanteen perusteettomana (3). |
| --- | --- |

(8)

Neuwoges nosti 9 päivänä lokakuuta 2009 kanteen unionin yleisessä tuomioistuimessa ja pyysi tuomioistuinta kumoamaan päätöksen, jonka väitettiin sisältyvän komission 29 päivänä heinäkuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen, tai vaihtoehtoisesti toteamaan, että komissio oli laiminlyönyt velvollisuutensa kieltäytyessään aloittamasta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaista muodollista tutkintamenettelyä. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi 9 päivänä tammikuuta 2012 kumoamiskanteen jättäen sen tutkimatta ja velvollisuuden laiminlyöntikanteen perusteettomana (3).

| (9) | Neuwoges pyysi 19 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä uudelleen komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(9)

Neuwoges pyysi 19 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä uudelleen komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn.

| (10) | Komissio ilmoitti 21 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio pyysi siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. Neuwoges haki 22 päivänä maaliskuuta 2012 muutosta unionin yleisen tuomioistuimen 9 päivänä tammikuuta 2012 antamaan päätökseen. Tuomioistuin hylkäsi muutoksenhaun 15 päivänä marraskuuta 2012 tarkoituksettomana (5). |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti 21 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio pyysi siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. Neuwoges haki 22 päivänä maaliskuuta 2012 muutosta unionin yleisen tuomioistuimen 9 päivänä tammikuuta 2012 antamaan päätökseen. Tuomioistuin hylkäsi muutoksenhaun 15 päivänä marraskuuta 2012 tarkoituksettomana (5).

| (11) | Komissio vastaanotti huomautuksia Neuwogesilta 17 päivänä heinäkuuta 2012, 2 päivänä lokakuuta 2012, 4 päivänä huhtikuuta 2013 ja 15 päivänä huhtikuuta 2014 sekä Bavarialta 18 päivänä kesäkuuta 2012 ja 22 päivänä huhtikuuta 2013. Huomautukset toimitettiin eteenpäin Saksalle 7 päivänä elokuuta 2012 ja 16 päivänä syyskuuta 2013. Saksan hallituksen puolesta huomautuksia esittivät Neubrandenburgin kaupunki 23 päivänä heinäkuuta 2012 ja 28 päivänä syyskuuta 2012 sekä Berliinin osavaltio 16 päivänä toukokuuta 2012, 28 päivänä syyskuuta 2012 ja 30 päivänä syyskuuta 2013. |
| --- | --- |

(11)

Komissio vastaanotti huomautuksia Neuwogesilta 17 päivänä heinäkuuta 2012, 2 päivänä lokakuuta 2012, 4 päivänä huhtikuuta 2013 ja 15 päivänä huhtikuuta 2014 sekä Bavarialta 18 päivänä kesäkuuta 2012 ja 22 päivänä huhtikuuta 2013. Huomautukset toimitettiin eteenpäin Saksalle 7 päivänä elokuuta 2012 ja 16 päivänä syyskuuta 2013. Saksan hallituksen puolesta huomautuksia esittivät Neubrandenburgin kaupunki 23 päivänä heinäkuuta 2012 ja 28 päivänä syyskuuta 2012 sekä Berliinin osavaltio 16 päivänä toukokuuta 2012, 28 päivänä syyskuuta 2012 ja 30 päivänä syyskuuta 2013.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (12) | Neuwoges on Saksan lainsäädännön mukainen osakeyhtiö. Neubrandenburgin kaupunki omistaa 100 prosenttia sen osakkeista. Neuwogesin tavoitteena on tarjota kohtuuhintaisia asuntoja suurelle osalle Neubrandenburgin ja sen lähialueiden väestöä. Neuwoges omistaa tällä hetkellä 33 prosenttia kaikista Neubrandenburgin kaupungin asunnoista. Bavaria 1 ja Bavaria 2 ovat kiinteistöyhtiöitä, jotka on perustettu erityisesti Neuwogesin kanssa toteuttavia toimenpiteitä varten. Niiden enemmistöosakkaita ovat suljetut kiinteistörahastot. Bavaria 1:n omistavat Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) ja Bavaria Immobilien Management GmbH i.I (6 %). Bavaria 2:n omistaa kokonaan Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Sekä Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG:n että Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehnin osakkeet ovat yksityisten sijoittajien omistuksessa. Kummankin rahaston on perustanut ja kumpaakin on markkinoinut Berliner Immobilien Holding GmbH, joka kuului 1 päivään tammikuuta 2006 asti Bankgesellschaft Berlinille ja jonka suora ja ainoa omistaja on sen jälkeen ollut Berliinin osavaltio. |
| --- | --- |

(12)

Neuwoges on Saksan lainsäädännön mukainen osakeyhtiö. Neubrandenburgin kaupunki omistaa 100 prosenttia sen osakkeista. Neuwogesin tavoitteena on tarjota kohtuuhintaisia asuntoja suurelle osalle Neubrandenburgin ja sen lähialueiden väestöä. Neuwoges omistaa tällä hetkellä 33 prosenttia kaikista Neubrandenburgin kaupungin asunnoista. Bavaria 1 ja Bavaria 2 ovat kiinteistöyhtiöitä, jotka on perustettu erityisesti Neuwogesin kanssa toteuttavia toimenpiteitä varten. Niiden enemmistöosakkaita ovat suljetut kiinteistörahastot. Bavaria 1:n omistavat Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) ja Bavaria Immobilien Management GmbH i.I (6 %). Bavaria 2:n omistaa kokonaan Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Sekä Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG:n että Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehnin osakkeet ovat yksityisten sijoittajien omistuksessa. Kummankin rahaston on perustanut ja kumpaakin on markkinoinut Berliner Immobilien Holding GmbH, joka kuului 1 päivään tammikuuta 2006 asti Bankgesellschaft Berlinille ja jonka suora ja ainoa omistaja on sen jälkeen ollut Berliinin osavaltio.

| (13) | Neuwoges omistaa muun muassa useita tontteja Neubrandenburgissa. Tonteilla on 12 kerrostaloa, joissa on yhteensä 557 huoneistoa ja muutamia liiketiloja. Neuwoges ja Bavaria tekivät 21 päivänä tammikuuta 1998 maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen, jäljempänä ’kyseessä olevat sopimukset’ tai yhdessä ’myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide’. |
| --- | --- |

(13)

Neuwoges omistaa muun muassa useita tontteja Neubrandenburgissa. Tonteilla on 12 kerrostaloa, joissa on yhteensä 557 huoneistoa ja muutamia liiketiloja. Neuwoges ja Bavaria tekivät 21 päivänä tammikuuta 1998 maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen, jäljempänä ’kyseessä olevat sopimukset’ tai yhdessä ’myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide’.

2.1   MAANVUOKRAUS- JA MYYNTISOPIMUS

| (14) | Neuwoges ja Bavaria tekivät 21 päivänä tammikuuta 1998 maanvuokrausta ja rakennusten myyntiä koskevan sopimuksen 12 rakennuksesta, joissa on yhteensä 557 huoneistoa. Tällä sopimuksella Bavaria sai maan vuokralle 75 vuodeksi ja osti rakennukset. |
| --- | --- |

(14)

Neuwoges ja Bavaria tekivät 21 päivänä tammikuuta 1998 maanvuokrausta ja rakennusten myyntiä koskevan sopimuksen 12 rakennuksesta, joissa on yhteensä 557 huoneistoa. Tällä sopimuksella Bavaria sai maan vuokralle 75 vuodeksi ja osti rakennukset.

| (15) | Maanvuokraus- ja myyntisopimus jakautuu kahteen pääosaan:






  a. | Bavaria sitoutui maksamaan Neuwogesille yhteensä [...] (6) euroa (7), josta [...] euroa kattoi tontin pääomitetun vuokran 31 päivään joulukuuta 2028 asti ja [...] euroa rakennusten ostohinnan. |
| --- | --- | --- |

(15)

Maanvuokraus- ja myyntisopimus jakautuu kahteen pääosaan:

a.

Bavaria sitoutui maksamaan Neuwogesille yhteensä [...] (6) euroa (7), josta [...] euroa kattoi tontin pääomitetun vuokran 31 päivään joulukuuta 2028 asti ja [...] euroa rakennusten ostohinnan.

| b. | Lisäksi Bavarian on 1 päivästä tammikuuta 2029 alkaen maksettava tonteista 10 vuoden ajan vuotuista vuokraa, joka on [...] prosenttia tontin nykyarvosta eli [...] euroa neliömetriä kohden tai [...] euroa vuodessa. Tämän jälkeen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen loppuun asti vuokra tarkistetaan elinkustannusindeksin kehityksen mukaan, mikäli indeksi muuttuu yli [...] prosenttia. |
| --- | --- |

b.

Lisäksi Bavarian on 1 päivästä tammikuuta 2029 alkaen maksettava tonteista 10 vuoden ajan vuotuista vuokraa, joka on [...] prosenttia tontin nykyarvosta eli [...] euroa neliömetriä kohden tai [...] euroa vuodessa. Tämän jälkeen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen loppuun asti vuokra tarkistetaan elinkustannusindeksin kehityksen mukaan, mikäli indeksi muuttuu yli [...] prosenttia.

| (16) | Neuwogesin sisäiset asiantuntijat arvioivat kiinteistön (rakennusten ja tontin) arvon vuonna 1997 ennen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen tekemistä Bavarian kanssa. Arvion mukaan kiinteistön arvo oli [...] euroa. Vuonna 2007 Neuwoges pyysi ulkopuolista asiantuntijaa laskemaan takautuvasti kiinteistön vuoden 1997 markkina-arvon. Vuoden 2007 arviossa kiinteistön vuoden 1997 arvoksi esitettiin [...] euroa. |
| --- | --- |

(16)

Neuwogesin sisäiset asiantuntijat arvioivat kiinteistön (rakennusten ja tontin) arvon vuonna 1997 ennen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen tekemistä Bavarian kanssa. Arvion mukaan kiinteistön arvo oli [...] euroa. Vuonna 2007 Neuwoges pyysi ulkopuolista asiantuntijaa laskemaan takautuvasti kiinteistön vuoden 1997 markkina-arvon. Vuoden 2007 arviossa kiinteistön vuoden 1997 arvoksi esitettiin [...] euroa.

Velkahelpotusta koskeva laki (Altschuldenhilfegesetz)

| (17) | Maanvuokraus- ja myyntisopimus tehtiin velkahelpotusta koskevan lain (8) puitteissa. Saksojen yhdistyttyä vuonna 1990 entisistä Itä-Saksan valtion omistamista asuntoyhtiöistä tuli itsenäisiä kunnallisia asuntoyhtiöitä. Uudet yhtiöt perivät edeltäjiensä varat ja velat, ja niille aiheutui näin suuria rasitteita. Jotta asuntoyhtiöt pysyisivät toimintakykyisinä pitkällä tähtäimellä, Saksassa säädettiin velkahelpotusta koskeva laki, joka tuli voimaan 27 päivänä kesäkuuta 1993. |
| --- | --- |

(17)

Maanvuokraus- ja myyntisopimus tehtiin velkahelpotusta koskevan lain (8) puitteissa. Saksojen yhdistyttyä vuonna 1990 entisistä Itä-Saksan valtion omistamista asuntoyhtiöistä tuli itsenäisiä kunnallisia asuntoyhtiöitä. Uudet yhtiöt perivät edeltäjiensä varat ja velat, ja niille aiheutui näin suuria rasitteita. Jotta asuntoyhtiöt pysyisivät toimintakykyisinä pitkällä tähtäimellä, Saksassa säädettiin velkahelpotusta koskeva laki, joka tuli voimaan 27 päivänä kesäkuuta 1993.

| (18) | Velkahelpotusta koskevan lain mukaan itäisen Saksan kunnalliset asuntoyhtiöt voivat hakea velkahelpotusta. Lain 4 §:n 1–2 momentin mukaan 76,69 euroa neliömetriä kohden ylittävä velka voitiin mitätöidä 434,60 euron neliömetrihintaan asti. Vastineeksi asuntoyhtiön oli hyväksyttävä tiettyjä velvoitteita. Yhtiön piti erityisesti pyrkiä kaikin kohtuullisin toimin yksityistämään 15 prosenttia asunnoistaan (4 §:n 5 momentin 1 kohta sekä 5 §), laatia liiketoimintasuunnitelma asuntojensa nopeaa yksityistämistä, nykyaikaistamista ja kunnostamista varten (4 §:n 5 momentin 2 kohta) sekä raportoida investointiohjelmastaan ja yksityistämisestään (4 §:n 5–7 momentti). Kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) voimassa olleen lain version mukaan asuntoyhtiöiden tuli täyttää yksityistämisvelvoite 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä. Jos asuntoyhtiö ei täyttänyt yksityistämisvelvoitetta (ei pyrkinyt siihen kaikin kohtuullisin toimin), myönnetty velkahelpotus peruttiin. |
| --- | --- |

(18)

Velkahelpotusta koskevan lain mukaan itäisen Saksan kunnalliset asuntoyhtiöt voivat hakea velkahelpotusta. Lain 4 §:n 1–2 momentin mukaan 76,69 euroa neliömetriä kohden ylittävä velka voitiin mitätöidä 434,60 euron neliömetrihintaan asti. Vastineeksi asuntoyhtiön oli hyväksyttävä tiettyjä velvoitteita. Yhtiön piti erityisesti pyrkiä kaikin kohtuullisin toimin yksityistämään 15 prosenttia asunnoistaan (4 §:n 5 momentin 1 kohta sekä 5 §), laatia liiketoimintasuunnitelma asuntojensa nopeaa yksityistämistä, nykyaikaistamista ja kunnostamista varten (4 §:n 5 momentin 2 kohta) sekä raportoida investointiohjelmastaan ja yksityistämisestään (4 §:n 5–7 momentti). Kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) voimassa olleen lain version mukaan asuntoyhtiöiden tuli täyttää yksityistämisvelvoite 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä. Jos asuntoyhtiö ei täyttänyt yksityistämisvelvoitetta (ei pyrkinyt siihen kaikin kohtuullisin toimin), myönnetty velkahelpotus peruttiin.

| (19) | Tietty osuus asuntoyhtiön yksityistämisen kautta saamista 76,69 euroa neliömetriltä ylittävistä tuotoista oli siirrettävä velkahelpotusrahastoon (Erblastentilgungsfonds). Velkahelpotusta koskevan lain 5 §:n 2 momentissa säädettiin kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998), että kaikkien 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä toteutettujen yksityistämisten tuotoista 45 prosenttia oli siirrettävä. Siirrettävä osuus oli 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä toteutettujen yksityistämisten osalta 50 prosenttia ja 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä toteutettujen yksityistämisten osalta 55 prosenttia. Jos yksityistäminen toteutettiin myymällä pelkät rakennukset ja antamalla tontit vuokralle (sen sijaan, että rakennukset ja tontit olisi myyty), siirrettävä summa laskettiin rakennusten myyntihinnan ja tonttien sovitun vuokran pääoma-arvon perusteella (velkahelpotusta koskevan lain 5 §:n 2 momentti). |
| --- | --- |

(19)

Tietty osuus asuntoyhtiön yksityistämisen kautta saamista 76,69 euroa neliömetriltä ylittävistä tuotoista oli siirrettävä velkahelpotusrahastoon (Erblastentilgungsfonds). Velkahelpotusta koskevan lain 5 §:n 2 momentissa säädettiin kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998), että kaikkien 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä toteutettujen yksityistämisten tuotoista 45 prosenttia oli siirrettävä. Siirrettävä osuus oli 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä toteutettujen yksityistämisten osalta 50 prosenttia ja 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä toteutettujen yksityistämisten osalta 55 prosenttia. Jos yksityistäminen toteutettiin myymällä pelkät rakennukset ja antamalla tontit vuokralle (sen sijaan, että rakennukset ja tontit olisi myyty), siirrettävä summa laskettiin rakennusten myyntihinnan ja tonttien sovitun vuokran pääoma-arvon perusteella (velkahelpotusta koskevan lain 5 §:n 2 momentti).

| (20) | Vuoden 1995 kuluessa huomattiin, että alun perin suunnitellulla yksityistämistavalla (vuokralaisille myynti) olisi vaikea päästä 15 prosentin tavoitteeseen. Siksi velkahelpotusohjelman hallinnoinnista vastaava kehityspankki Kreditanstalt für Wiederaufbau päätti hyväksyä niin kutsutun välillisen yksityistämisen (9). Tätä mallia oli tarkoitus soveltaa vain niissä tilanteissa, joissa vaikutti siltä, ettei 15 prosentin tavoitetta pystytä saavuttamaan suoralla yksityistämisellä. Tällöin asuntoyhtiö sai myydä asuinrakennuksia kokonaisuutena kaupalliselle ostajalle. Jotta tällainen myynti voitiin laskea osaksi asuntoyhtiön 15 prosentin yksityistämisvelvoitetta, kaupallisen ostajan oli hyväksyttävä velvoite nykyaikaistaa rakennukset ja pyrkiä myymään mahdollisimman moni asunto (vähintään kolmannes asunnoista) vuokralaisille (10). Jos sitovien tarjousten tekemisen jälkeen ilmeni, että huomattavasti alle kolmannes vuokralaisista oli halukkaita ostamaan asunnon, kaupallinen ostaja voi vapauttaa 60 prosenttia asunnoista yksityistämisvelvoitteesta ja rajata näin velvoitteen koskemaan vain kolmannesta jäljelle jäävistä 40 prosentista asuntoja (11). |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 1995 kuluessa huomattiin, että alun perin suunnitellulla yksityistämistavalla (vuokralaisille myynti) olisi vaikea päästä 15 prosentin tavoitteeseen. Siksi velkahelpotusohjelman hallinnoinnista vastaava kehityspankki Kreditanstalt für Wiederaufbau päätti hyväksyä niin kutsutun välillisen yksityistämisen (9). Tätä mallia oli tarkoitus soveltaa vain niissä tilanteissa, joissa vaikutti siltä, ettei 15 prosentin tavoitetta pystytä saavuttamaan suoralla yksityistämisellä. Tällöin asuntoyhtiö sai myydä asuinrakennuksia kokonaisuutena kaupalliselle ostajalle. Jotta tällainen myynti voitiin laskea osaksi asuntoyhtiön 15 prosentin yksityistämisvelvoitetta, kaupallisen ostajan oli hyväksyttävä velvoite nykyaikaistaa rakennukset ja pyrkiä myymään mahdollisimman moni asunto (vähintään kolmannes asunnoista) vuokralaisille (10). Jos sitovien tarjousten tekemisen jälkeen ilmeni, että huomattavasti alle kolmannes vuokralaisista oli halukkaita ostamaan asunnon, kaupallinen ostaja voi vapauttaa 60 prosenttia asunnoista yksityistämisvelvoitteesta ja rajata näin velvoitteen koskemaan vain kolmannesta jäljelle jäävistä 40 prosentista asuntoja (11).

NEUWOGES ja velkahelpotusta koskeva laki

| (21) | Kehityspankki tunnusti lopulta maanvuokraus- ja myyntisopimuksen velkahelpotusta koskevan lain mukaiseksi välilliseksi yksityistämiseksi. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide auttoi näin ollen Neuwogesia täyttämään velkahelpotusta koskevan lain mukaisen yksityistämisvelvoitteensa. On kuitenkin epäselvää ja kiistanalaista, miten suurelta osin laki vaikutti taloudellisiin näkökohtiin, joiden perusteella Neuwoges päätti tehdä sopimukset, ja onko Neuwogesin lain mukaisesti saama velkahelpotus otettava huomioon arvioitaessa sitä, oliko myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä etua Bavarialle. |
| --- | --- |

(21)

Kehityspankki tunnusti lopulta maanvuokraus- ja myyntisopimuksen velkahelpotusta koskevan lain mukaiseksi välilliseksi yksityistämiseksi. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide auttoi näin ollen Neuwogesia täyttämään velkahelpotusta koskevan lain mukaisen yksityistämisvelvoitteensa. On kuitenkin epäselvää ja kiistanalaista, miten suurelta osin laki vaikutti taloudellisiin näkökohtiin, joiden perusteella Neuwoges päätti tehdä sopimukset, ja onko Neuwogesin lain mukaisesti saama velkahelpotus otettava huomioon arvioitaessa sitä, oliko myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä etua Bavarialle.

| (22) | Neuwoges sai oman ilmoituksensa mukaan kaiken kaikkiaan [...] euron velkahelpotuksen (12). Neuwogesin mukaan osa velkahelpotuksesta oli vaikea eritellä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä johtuvaksi, sillä velkahelpotusta koskevan lain mukaan velkahelpotus myönnettiin vain, jos asuntoyhtiö oli täyttänyt yksityistämisvelvoitteensa kokonaan. Jos osa velkahelpotuksen kokonaismäärästä piti kuitenkin eritellä yksittäisestä yksityistämisestä johtuvaksi sen perusteella, miten suuren osuuden kyseinen yksityistäminen kattoi Neuwogesin koko yksityistämisvelvoitteesta, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen osalle matemaattisesti eriteltävä velkahelpotus olisi yhteensä [...] euroa. Bavarialle myymisen tuotoista [...] euroa oli siirrettävä velkahelpotusrahastoon. Tämän jälkeen Neuwogesin matemaattisesti lasketuksi nettovelkahelpotukseksi jäi [...] euroa (13). |
| --- | --- |

(22)

Neuwoges sai oman ilmoituksensa mukaan kaiken kaikkiaan [...] euron velkahelpotuksen (12). Neuwogesin mukaan osa velkahelpotuksesta oli vaikea eritellä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä johtuvaksi, sillä velkahelpotusta koskevan lain mukaan velkahelpotus myönnettiin vain, jos asuntoyhtiö oli täyttänyt yksityistämisvelvoitteensa kokonaan. Jos osa velkahelpotuksen kokonaismäärästä piti kuitenkin eritellä yksittäisestä yksityistämisestä johtuvaksi sen perusteella, miten suuren osuuden kyseinen yksityistäminen kattoi Neuwogesin koko yksityistämisvelvoitteesta, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen osalle matemaattisesti eriteltävä velkahelpotus olisi yhteensä [...] euroa. Bavarialle myymisen tuotoista [...] euroa oli siirrettävä velkahelpotusrahastoon. Tämän jälkeen Neuwogesin matemaattisesti lasketuksi nettovelkahelpotukseksi jäi [...] euroa (13).

2.2   YLEINEN HALLINTASOPIMUS

| (23) | Bavaria ja Neuwoges allekirjoittivat 21 päivänä tammikuuta 1998 myös yleisen hallintasopimuksen, jolla rakennukset vuokrattiin takaisin Neuwogesille. Sopimuksen mukaan Neuwoges vastaa rakennusten hallinnoinnista ja liiketoiminnallisesta hyödyntämisestä 30 vuoden ajan. Kaikki rakennusten vuokraamisesta saatavat tulot jäävät Neuwogesille. Näiden käyttöoikeuksien vastineeksi Neuwoges sitoutui maksamaan kiinteää kuukausittaista takaisinvuokrausmaksua, joka on [...] euroa ([...] euroa vuodessa) nykyaikaistamistöiden valmistumiseen asti ja sen jälkeen [...] euroa ([...] euroa vuodessa). Takaisinvuokrausmaksu nousi 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen [...] prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

(23)

Bavaria ja Neuwoges allekirjoittivat 21 päivänä tammikuuta 1998 myös yleisen hallintasopimuksen, jolla rakennukset vuokrattiin takaisin Neuwogesille. Sopimuksen mukaan Neuwoges vastaa rakennusten hallinnoinnista ja liiketoiminnallisesta hyödyntämisestä 30 vuoden ajan. Kaikki rakennusten vuokraamisesta saatavat tulot jäävät Neuwogesille. Näiden käyttöoikeuksien vastineeksi Neuwoges sitoutui maksamaan kiinteää kuukausittaista takaisinvuokrausmaksua, joka on [...] euroa ([...] euroa vuodessa) nykyaikaistamistöiden valmistumiseen asti ja sen jälkeen [...] euroa ([...] euroa vuodessa). Takaisinvuokrausmaksu nousi 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen [...] prosenttia vuodessa.

2.3   KERTAKORVAUSSOPIMUS

| (24) | Bavaria sitoutui nykyaikaistamaan rakennukset ja teki tätä varten kertakorvaussopimuksen Neuwogesin 100-prosenttisesti omistaman tytäryhtiön BRG Bau-Regie GmbH:n, jäljempänä ’BRG’, kanssa. Sopimuksen mukaan Bavaria maksoi BRG:lle [...] euron kertakorvauksen sovituista nykyaikaistamistöistä. |
| --- | --- |

(24)

Bavaria sitoutui nykyaikaistamaan rakennukset ja teki tätä varten kertakorvaussopimuksen Neuwogesin 100-prosenttisesti omistaman tytäryhtiön BRG Bau-Regie GmbH:n, jäljempänä ’BRG’, kanssa. Sopimuksen mukaan Bavaria maksoi BRG:lle [...] euron kertakorvauksen sovituista nykyaikaistamistöistä.

3.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (25) | Saksa vastaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toteamalla, ettei se aio esittää asiassa huomautuksia menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta. Se jättää huomautusten esittämisen asianomaisten alueiden, Neubrandenburgin kaupungin ja Berliinin osavaltion, vastuulle. |
| --- | --- |

(25)

Saksa vastaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toteamalla, ettei se aio esittää asiassa huomautuksia menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta. Se jättää huomautusten esittämisen asianomaisten alueiden, Neubrandenburgin kaupungin ja Berliinin osavaltion, vastuulle.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   NEUWOGES

| (26) | Neuwoges ilmoittaa, että se ei toiminut kyseessä olevien sopimusten tekemisessä markkinatalouden toimijan tavoin ja antoi sen vuoksi Bavarialle taloudellisen edun, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Neuwoges arvioi, että kyseessä olevista sopimuksista aiheutui tappioita, joiden nimellisarvo oli [...] euroa ja diskontattu arvo [...] euroa. Se katsoo näiden tappioiden olevan sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea Bavarialle. |
| --- | --- |

(26)

Neuwoges ilmoittaa, että se ei toiminut kyseessä olevien sopimusten tekemisessä markkinatalouden toimijan tavoin ja antoi sen vuoksi Bavarialle taloudellisen edun, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Neuwoges arvioi, että kyseessä olevista sopimuksista aiheutui tappioita, joiden nimellisarvo oli [...] euroa ja diskontattu arvo [...] euroa. Se katsoo näiden tappioiden olevan sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea Bavarialle.

| (27) | Neuwoges väittää, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta on tarkasteltava erikseen niiden markkinaehtoisuuden arvioimiseksi (4.1.1 jakso). Se toteaa erillisistä sopimuksista, ettei markkinatalouden toimija olisi tehnyt maanvuokraus- ja myyntisopimusta (4.1.2 jakso) eikä yleistä hallintasopimusta (4.1.3 jakso). Neuwoges huomauttaa myös, että markkinatalouden toimija olisi valinnut vaihtoehtoisen toimintatavan (4.1.4 jakso). Lopuksi Neuwoges toteaa, että Bavarian saama etu on valtion varojen siirtämistä, joka on katsottava Neubrandenburgin kaupungin toiminnaksi (4.1.5 jakso). |
| --- | --- |

(27)

Neuwoges väittää, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta on tarkasteltava erikseen niiden markkinaehtoisuuden arvioimiseksi (4.1.1 jakso). Se toteaa erillisistä sopimuksista, ettei markkinatalouden toimija olisi tehnyt maanvuokraus- ja myyntisopimusta (4.1.2 jakso) eikä yleistä hallintasopimusta (4.1.3 jakso). Neuwoges huomauttaa myös, että markkinatalouden toimija olisi valinnut vaihtoehtoisen toimintatavan (4.1.4 jakso). Lopuksi Neuwoges toteaa, että Bavarian saama etu on valtion varojen siirtämistä, joka on katsottava Neubrandenburgin kaupungin toiminnaksi (4.1.5 jakso).

4.1.1   Arvioidaanko kyseessä olevia sopimuksia yhdessä vai erikseen

| (28) | Neuwoges väittää, että arvioitaessa sitä, tehtiinkö maanvuokraus- ja myyntisopimus sekä yleinen hallintasopimus markkinaehtojen mukaisesti, niitä on tarkasteltava erillään toisistaan. Neuwogesin mukaan sopimukset ovat oikeudellisesti itsenäisiä ja ne oli tarkoitettu erillisiksi sopimuksiksi. Neuwoges huomauttaa, että jos sopimukset olisi tarkoitettu yhdeksi kokonaisuudeksi, niistä kumpikin olisi pitänyt vahvistuttaa notaarilla. Näin on kuitenkin tehty vain maanvuokraus- ja myyntisopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(28)

Neuwoges väittää, että arvioitaessa sitä, tehtiinkö maanvuokraus- ja myyntisopimus sekä yleinen hallintasopimus markkinaehtojen mukaisesti, niitä on tarkasteltava erillään toisistaan. Neuwogesin mukaan sopimukset ovat oikeudellisesti itsenäisiä ja ne oli tarkoitettu erillisiksi sopimuksiksi. Neuwoges huomauttaa, että jos sopimukset olisi tarkoitettu yhdeksi kokonaisuudeksi, niistä kumpikin olisi pitänyt vahvistuttaa notaarilla. Näin on kuitenkin tehty vain maanvuokraus- ja myyntisopimuksen osalta.

| (29) | Näiden perustelujen pohjalta Neuwoges arvioi kummankin sopimuksen markkinaehtoisuutta erikseen. |
| --- | --- |

(29)

Näiden perustelujen pohjalta Neuwoges arvioi kummankin sopimuksen markkinaehtoisuutta erikseen.

4.1.2   Maanvuokraus- ja myyntisopimus

| (30) | Neuwoges on sitä mieltä, että kyseisestä kiinteistöstä (rakennukset ja tontit) vuosina 1997 ja 2007 tehtyjen arvioiden jälkeen yksikään markkinatalouden toimija ei olisi tehnyt maanvuokraus- ja myyntisopimusta Bavarian kanssa sovittuun hintaan. Tätä johtopäätöstä ei muuta vuokran maksaminen tonteista, maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta johtuva, velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti, nykyaikaistamisvelvoite eikä rajallinen tarjouskilpailumenettely. |
| --- | --- |

(30)

Neuwoges on sitä mieltä, että kyseisestä kiinteistöstä (rakennukset ja tontit) vuosina 1997 ja 2007 tehtyjen arvioiden jälkeen yksikään markkinatalouden toimija ei olisi tehnyt maanvuokraus- ja myyntisopimusta Bavarian kanssa sovittuun hintaan. Tätä johtopäätöstä ei muuta vuokran maksaminen tonteista, maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta johtuva, velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti, nykyaikaistamisvelvoite eikä rajallinen tarjouskilpailumenettely.

4.1.2.1   Ostohinta

| (31) | Neuwoges huomauttaa, että Bavaria maksoi rakennuksista [...] euron käteissumman ja tontista [...] euroa pääomitettua vuokraa. Se toteaa myös, että koko kiinteistön (tonttien ja rakennusten) arvoksi laskettiin vuoden 1997 arvioinnissa [...] euroa ja vuoden 2007 arvioinnissa [...] euroa. Lopuksi Neuwoges muistuttaa, että kummassakin arvioinnissa arvioitiin koko kiinteistön arvon lisäksi myös pelkkien tonttien arvo (vuoden 1997 arvioinnissa [...] euroa ja vuoden 2007 arvioinnissa [...] euroa) sekä pelkkien rakennusten arvo (vuoden 1997 arvioinnissa [...] euroa ja vuoden 2007 arvioinnissa [...] euroa). |
| --- | --- |

(31)

Neuwoges huomauttaa, että Bavaria maksoi rakennuksista [...] euron käteissumman ja tontista [...] euroa pääomitettua vuokraa. Se toteaa myös, että koko kiinteistön (tonttien ja rakennusten) arvoksi laskettiin vuoden 1997 arvioinnissa [...] euroa ja vuoden 2007 arvioinnissa [...] euroa. Lopuksi Neuwoges muistuttaa, että kummassakin arvioinnissa arvioitiin koko kiinteistön arvon lisäksi myös pelkkien tonttien arvo (vuoden 1997 arvioinnissa [...] euroa ja vuoden 2007 arvioinnissa [...] euroa) sekä pelkkien rakennusten arvo (vuoden 1997 arvioinnissa [...] euroa ja vuoden 2007 arvioinnissa [...] euroa).

| (32) | Neuwoges katsoo, että vuoden 1997 arvio antaa totuudenmukaisen kuvan kiinteistön arvosta kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) ja että vertailussa tulisi ottaa huomioon vain Bavarian rakennuksista tosiasiassa maksama hinta (rakennusten hinnan ja pääomitetun maanvuokran sijaan). Tämän perusteella Neuwoges väittää saaneensa [...] euroa alle kyseisen ajankohdan (vuosina 1997–1998) mukaisen markkinahinnan. Neuwoges toteaa myös, että vaikka velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti laskettaisiin mukaan myyntihintaan, Bavarian maksama hinta olisi silti 16 prosenttia halvempi kuin matalamman eli vuoden 2007 arvion mukainen hinta. Neuwogesin mukaan Bavarian maksama hinta oli paljon markkinahintaa alhaisempi, joten yksikään markkinatalouden toimija ei olisi suostunut myymään siihen hintaan. |
| --- | --- |

(32)

Neuwoges katsoo, että vuoden 1997 arvio antaa totuudenmukaisen kuvan kiinteistön arvosta kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) ja että vertailussa tulisi ottaa huomioon vain Bavarian rakennuksista tosiasiassa maksama hinta (rakennusten hinnan ja pääomitetun maanvuokran sijaan). Tämän perusteella Neuwoges väittää saaneensa [...] euroa alle kyseisen ajankohdan (vuosina 1997–1998) mukaisen markkinahinnan. Neuwoges toteaa myös, että vaikka velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti laskettaisiin mukaan myyntihintaan, Bavarian maksama hinta olisi silti 16 prosenttia halvempi kuin matalamman eli vuoden 2007 arvion mukainen hinta. Neuwogesin mukaan Bavarian maksama hinta oli paljon markkinahintaa alhaisempi, joten yksikään markkinatalouden toimija ei olisi suostunut myymään siihen hintaan.

| (33) | Tässä yhteydessä Neuwoges huomauttaa, että julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetun komission tiedonannon (14) mukaan myyntihinta, joka on enintään viisi prosenttia riippumattomassa arvioinnissa laskettua hintaa alhaisempi, voidaan tietyissä olosuhteissa hyväksyä markkinahinnaksi. Neuwoges katsoo, että hintaa, joka jää myönteisimmälläkin tavalla tarkasteltuna vähintään 16 prosenttia alhaisimman arvion alapuolelle, ei kuitenkaan voida hyväksyä markkinahinnaksi. |
| --- | --- |

(33)

Tässä yhteydessä Neuwoges huomauttaa, että julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetun komission tiedonannon (14) mukaan myyntihinta, joka on enintään viisi prosenttia riippumattomassa arvioinnissa laskettua hintaa alhaisempi, voidaan tietyissä olosuhteissa hyväksyä markkinahinnaksi. Neuwoges katsoo, että hintaa, joka jää myönteisimmälläkin tavalla tarkasteltuna vähintään 16 prosenttia alhaisimman arvion alapuolelle, ei kuitenkaan voida hyväksyä markkinahinnaksi.

4.1.2.2   Tontin pääomitettu vuokra

| (34) | Neuwoges on sitä mieltä, että vertailtaessa Bavarian maksamaa hintaa vuosien 1997 ja 2007 arvioinneissa laskettuihin hintoihin (jotka olivat rakennusten ja tonttien täyden omistusoikeuden arvoja) ei tulisi ottaa huomioon ensimmäisiltä 30 vuodelta maksettua pääomitettua vuokraa. Koska vuokraa ei makseta tontin omistusoikeudesta vaan oikeudesta käyttää tonttia 75 vuoden ajan, sitä ei voida ottaa huomioon vertailtaessa Bavarian rakennuksista maksamaa hintaa kahdessa arvioinnissa laskettuihin hintoihin. |
| --- | --- |

(34)

Neuwoges on sitä mieltä, että vertailtaessa Bavarian maksamaa hintaa vuosien 1997 ja 2007 arvioinneissa laskettuihin hintoihin (jotka olivat rakennusten ja tonttien täyden omistusoikeuden arvoja) ei tulisi ottaa huomioon ensimmäisiltä 30 vuodelta maksettua pääomitettua vuokraa. Koska vuokraa ei makseta tontin omistusoikeudesta vaan oikeudesta käyttää tonttia 75 vuoden ajan, sitä ei voida ottaa huomioon vertailtaessa Bavarian rakennuksista maksamaa hintaa kahdessa arvioinnissa laskettuihin hintoihin.

4.1.2.3   Velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti

| (35) | Neuwoges katsoo myös, että vertailtaessa Bavarian maksamaa hintaa kahdessa arvioinnissa laskettuihin hintoihin ei voida ottaa huomioon kyseessä olevista sopimuksista johtuvaa, velkahelpotusta koskevan lain mukaista velkojen mitätöintiä, joka oli arvoltaan [...] euroa. Syyt tähän ovat seuraavat:






  — | Velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti on Neuwogesin kolmannelta osapuolelta (kehityspankilta) saama etu, jolla ei ole mitään yhteyttä ostajaan. Myyjän ei pitäisi hyväksyä markkinahintaa alhaisempaa hintaa vain siksi, että toimenpiteestä aiheutuu kolmannen osapuolen myöntämiä etuja. |
| --- | --- | --- |

(35)

Neuwoges katsoo myös, että vertailtaessa Bavarian maksamaa hintaa kahdessa arvioinnissa laskettuihin hintoihin ei voida ottaa huomioon kyseessä olevista sopimuksista johtuvaa, velkahelpotusta koskevan lain mukaista velkojen mitätöintiä, joka oli arvoltaan [...] euroa. Syyt tähän ovat seuraavat:

—

Velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti on Neuwogesin kolmannelta osapuolelta (kehityspankilta) saama etu, jolla ei ole mitään yhteyttä ostajaan. Myyjän ei pitäisi hyväksyä markkinahintaa alhaisempaa hintaa vain siksi, että toimenpiteestä aiheutuu kolmannen osapuolen myöntämiä etuja.

| — | Bavaria ei saanut täytettäväkseen mitään velkahelpotusta koskevan lain mukaisia velvoitteita, jotka olivat aiemmin Neuwogesin vastuulla ja olisivat oikeuttaneet korvaukseen alhaisemman myyntihinnan muodossa. Vaikka Bavarian muodollisena velvoitteena oli pyrkiä myymään tietty määrä asuntoja vuokralaisille, se antoi yksityistämisen Neuwogesin tehtäväksi tämän omalla kustannuksella eikä siis ottanut hoitaakseen mitään velvollisuuksia. Bavaria ei ollut myöskään vaarassa joutua vastuuseen yksityistämispyrkimysten mahdollisesta epäonnistumisesta. |
| --- | --- |

—

Bavaria ei saanut täytettäväkseen mitään velkahelpotusta koskevan lain mukaisia velvoitteita, jotka olivat aiemmin Neuwogesin vastuulla ja olisivat oikeuttaneet korvaukseen alhaisemman myyntihinnan muodossa. Vaikka Bavarian muodollisena velvoitteena oli pyrkiä myymään tietty määrä asuntoja vuokralaisille, se antoi yksityistämisen Neuwogesin tehtäväksi tämän omalla kustannuksella eikä siis ottanut hoitaakseen mitään velvollisuuksia. Bavaria ei ollut myöskään vaarassa joutua vastuuseen yksityistämispyrkimysten mahdollisesta epäonnistumisesta.

| — | Koska velkojen mitätöinti perustui siihen, että Neuwoges täytti velvoitteensa yksityistää 15 prosenttia asunnoistaan, ja Bavarialle myynti kattoi vain 20 prosenttia koko yksityistämisvelvoitteesta, velkojen mitätöinnin osan erittely kaupasta johtuvaksi ei ole käytännössä mahdollista (vaikka matemaattisesti on). Toisin sanoen, jos Neuwoges ei olisi täyttänyt yksityistämisvelvoitettaan kokonaan, se ei olisi saanut Bavarian kanssa tehdystä kaupasta mitään velkahelpotusta koskevan lain mukaista etua. |
| --- | --- |

—

Koska velkojen mitätöinti perustui siihen, että Neuwoges täytti velvoitteensa yksityistää 15 prosenttia asunnoistaan, ja Bavarialle myynti kattoi vain 20 prosenttia koko yksityistämisvelvoitteesta, velkojen mitätöinnin osan erittely kaupasta johtuvaksi ei ole käytännössä mahdollista (vaikka matemaattisesti on). Toisin sanoen, jos Neuwoges ei olisi täyttänyt yksityistämisvelvoitettaan kokonaan, se ei olisi saanut Bavarian kanssa tehdystä kaupasta mitään velkahelpotusta koskevan lain mukaista etua.

| — | Parhaimmillaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide johti siihen, että Neuwogesin piti siirtää velkahelpotusrahastoon vain suhteellisen pieni osuus (45 prosenttia 50 tai 55 prosentin sijaan) tuotoista. Jos se ei olisi tehnyt sopimusta ja olisi etsinyt toisen ostajan, se olisi saattanut joutua siirtämään rahastoon suuremman osuuden myyntituloista. |
| --- | --- |

—

Parhaimmillaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide johti siihen, että Neuwogesin piti siirtää velkahelpotusrahastoon vain suhteellisen pieni osuus (45 prosenttia 50 tai 55 prosentin sijaan) tuotoista. Jos se ei olisi tehnyt sopimusta ja olisi etsinyt toisen ostajan, se olisi saattanut joutua siirtämään rahastoon suuremman osuuden myyntituloista.

| — | Neuwoges väittää täyttäneensä yksityistämisvelvoitteen loppujen lopuksi 165-prosenttisesti, mikä tarkoittaa, että velat olisi mitätöity ilman Bavarian kanssa tehtyä kauppaakin. |
| --- | --- |

—

Neuwoges väittää täyttäneensä yksityistämisvelvoitteen loppujen lopuksi 165-prosenttisesti, mikä tarkoittaa, että velat olisi mitätöity ilman Bavarian kanssa tehtyä kauppaakin.

4.1.2.4   Nykyaikaistaminen

| (36) | Neuwoges huomauttaa, että se ei hyötynyt Bavarian toteuttamasta nykyaikaistamisesta, koska Bavaria oli rakennusten omistajana ainoa, jolle oli nykyaikaistamisesta hyötyä. |
| --- | --- |

(36)

Neuwoges huomauttaa, että se ei hyötynyt Bavarian toteuttamasta nykyaikaistamisesta, koska Bavaria oli rakennusten omistajana ainoa, jolle oli nykyaikaistamisesta hyötyä.

4.1.2.5   Tarjouskilpailumenettely

| (37) | Neuwogesin mukaan vuonna 1997 järjestettyä rajallista tarjouskilpailumenettelyä ei voida pitää osoituksena siitä, että Bavarian maksama hinta olisi ollut markkinahinta. Neuwoges huomauttaa, ettei tarjouskilpailu ollut avoin, ehdoton ja syrjimätön eikä sillä siksi voitu määrittää markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(37)

Neuwogesin mukaan vuonna 1997 järjestettyä rajallista tarjouskilpailumenettelyä ei voida pitää osoituksena siitä, että Bavarian maksama hinta olisi ollut markkinahinta. Neuwoges huomauttaa, ettei tarjouskilpailu ollut avoin, ehdoton ja syrjimätön eikä sillä siksi voitu määrittää markkina-arvoa.

4.1.3   Yleinen hallintasopimus

| (38) | Neuwoges väittää, ettei yksikään vastaavan kokoinen ja vastaavassa tilanteessa oleva markkinatalouden toimija olisi tehnyt yleistä hallintasopimusta, koska alusta lähtien oli selvää, että sopimus aiheuttaisi huomattavia tappioita. Neuwoges katsoo erityisesti, että tappiot olivat heti ennakoitavissa, koska sopimuksen pohjana käytetyt laskelmat perustuivat Neubrandenburgin vuokramarkkinoiden tulevaa kehitystä koskeviin olettamuksiin, jotka olivat selvästi liian myönteisiä. Neuwoges katsoo myös, ettei Bavarian vertailua varten toimittamilla ja vastaavanlaisiksi väitetyillä sopimuksilla voida todistaa, että yleinen hallintasopimus olisi markkinaehtojen mukainen. Neuwoges hyväksyi selvästi epäedullisen sopimuksen vain poliittisista syistä, jotka ovat epäolennaisia markkinatalouden toimijan mahdollisen toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

(38)

Neuwoges väittää, ettei yksikään vastaavan kokoinen ja vastaavassa tilanteessa oleva markkinatalouden toimija olisi tehnyt yleistä hallintasopimusta, koska alusta lähtien oli selvää, että sopimus aiheuttaisi huomattavia tappioita. Neuwoges katsoo erityisesti, että tappiot olivat heti ennakoitavissa, koska sopimuksen pohjana käytetyt laskelmat perustuivat Neubrandenburgin vuokramarkkinoiden tulevaa kehitystä koskeviin olettamuksiin, jotka olivat selvästi liian myönteisiä. Neuwoges katsoo myös, ettei Bavarian vertailua varten toimittamilla ja vastaavanlaisiksi väitetyillä sopimuksilla voida todistaa, että yleinen hallintasopimus olisi markkinaehtojen mukainen. Neuwoges hyväksyi selvästi epäedullisen sopimuksen vain poliittisista syistä, jotka ovat epäolennaisia markkinatalouden toimijan mahdollisen toiminnan kannalta.

4.1.3.1   Yleinen hallintasopimus markkinaodotusten valossa

| (39) | Neuwoges väittää, että markkinatalouden toimija ei olisi hyväksynyt yleisen hallintasopimuksen keskeisiä ehtoja: kiinteää kuukausittaista takaisinvuokrausmaksua, joka nousee vuosittain [...] prosenttia, indeksoimatonta kustannusvähennystä, joka oli aluksi noin [...] prosenttia ([...] prosentin vuokranmenetysriski mukaan luettuna), eikä 30 vuoden kestoa. Neuwoges esittää seuraavat perustelut:






  — | Pieni arvioitu vuokranmenetysriski, joka on vain [...] prosenttia nettovuokratuloista, aiheuttaa Neuwogesille taloudellisen riskin, ettei se pysty saavuttamaan vähintään [...] prosentin käyttöastetta. |
| --- | --- | --- |

(39)

Neuwoges väittää, että markkinatalouden toimija ei olisi hyväksynyt yleisen hallintasopimuksen keskeisiä ehtoja: kiinteää kuukausittaista takaisinvuokrausmaksua, joka nousee vuosittain [...] prosenttia, indeksoimatonta kustannusvähennystä, joka oli aluksi noin [...] prosenttia ([...] prosentin vuokranmenetysriski mukaan luettuna), eikä 30 vuoden kestoa. Neuwoges esittää seuraavat perustelut:

—

Pieni arvioitu vuokranmenetysriski, joka on vain [...] prosenttia nettovuokratuloista, aiheuttaa Neuwogesille taloudellisen riskin, ettei se pysty saavuttamaan vähintään [...] prosentin käyttöastetta.

| — | Kiinteän takaisinvuokrausmaksun vuotuinen [...] prosentin indeksointi aiheuttaa Neuwogesille taloudellisen riskin, ettei se pysty määräämään vähintään samansuuruisia vuotuisia vuokrankorotuksia. |
| --- | --- |

—

Kiinteän takaisinvuokrausmaksun vuotuinen [...] prosentin indeksointi aiheuttaa Neuwogesille taloudellisen riskin, ettei se pysty määräämään vähintään samansuuruisia vuotuisia vuokrankorotuksia.

| — | Koska kustannuksia ei ole sidottu indeksiin, Neuwogesille aiheutuu taloudellinen riski, että hallinto- ja ylläpitokustannukset nousevat, ja vain yli [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus voisi kattaa kustannusten nousun. |
| --- | --- |

—

Koska kustannuksia ei ole sidottu indeksiin, Neuwogesille aiheutuu taloudellinen riski, että hallinto- ja ylläpitokustannukset nousevat, ja vain yli [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus voisi kattaa kustannusten nousun.

| — | Nämä taloudelliset riskit ovat merkittäviä sopimuksen pitkän, 30 vuoden keston vuoksi. |
| --- | --- |

—

Nämä taloudelliset riskit ovat merkittäviä sopimuksen pitkän, 30 vuoden keston vuoksi.

| (40) | Neuwogesin mukaan alusta asti oli selvää, että riskit toteutuisivat ja aiheuttaisivat suuria tappioita. Siksi yksikään markkinatalouden toimija ei olisi hyväksynyt sopimusta. Neuwoges toteaa, että markkinatalouden toimija tekisi vain tuottoisia sopimuksia tai sopimuksia, joista ei ainakaan aiheudu tappioita. Neuwoges väittää, että yleisen hallintasopimuksen olisi voitu odottaa tuottavan voittoa vain, jos olisi ollut kohtuullista olettaa, että korkea käyttöaste, [...] prosentin vuotuiset vuokrankorotukset ja vakaat kustannukset olisivat olleet mahdollisia. Neuwogesin mukaan jo sopimuksen tekohetkellä oli kuitenkin selvää, että [...] prosentin keskimääräistä käyttöastetta ei saavutettaisi, vähintään [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus olisi mahdoton ja hallinto- ja ylläpitokustannukset nousisivat väistämättä sopimuksen voimassaoloaikana. Näiden väitteiden tueksi Neuwoges viittaa Neubrandenburgin ennustettuun väestömäärän vähenemiseen ja kiinteistömarkkinoihin sekä toteaa, että sopimuksen aiheuttamat tappiot olivat näiden tietojen valossa selviä. Koska Neubrandenburgin väestömäärä oli laskussa jo ennen kyseessä olevien sopimusten tekemistä, asunnoista oli huomattavaa liikatarjontaa ainakin vuodesta 1995 alkaen. Tästä seurannut asuntojen tyhjeneminen ja vuokrien lasku kohdistui erityisesti sopimuksen kohteena oleviin elementtirakenteisiin kerrostaloihin. |
| --- | --- |

(40)

Neuwogesin mukaan alusta asti oli selvää, että riskit toteutuisivat ja aiheuttaisivat suuria tappioita. Siksi yksikään markkinatalouden toimija ei olisi hyväksynyt sopimusta. Neuwoges toteaa, että markkinatalouden toimija tekisi vain tuottoisia sopimuksia tai sopimuksia, joista ei ainakaan aiheudu tappioita. Neuwoges väittää, että yleisen hallintasopimuksen olisi voitu odottaa tuottavan voittoa vain, jos olisi ollut kohtuullista olettaa, että korkea käyttöaste, [...] prosentin vuotuiset vuokrankorotukset ja vakaat kustannukset olisivat olleet mahdollisia. Neuwogesin mukaan jo sopimuksen tekohetkellä oli kuitenkin selvää, että [...] prosentin keskimääräistä käyttöastetta ei saavutettaisi, vähintään [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus olisi mahdoton ja hallinto- ja ylläpitokustannukset nousisivat väistämättä sopimuksen voimassaoloaikana. Näiden väitteiden tueksi Neuwoges viittaa Neubrandenburgin ennustettuun väestömäärän vähenemiseen ja kiinteistömarkkinoihin sekä toteaa, että sopimuksen aiheuttamat tappiot olivat näiden tietojen valossa selviä. Koska Neubrandenburgin väestömäärä oli laskussa jo ennen kyseessä olevien sopimusten tekemistä, asunnoista oli huomattavaa liikatarjontaa ainakin vuodesta 1995 alkaen. Tästä seurannut asuntojen tyhjeneminen ja vuokrien lasku kohdistui erityisesti sopimuksen kohteena oleviin elementtirakenteisiin kerrostaloihin.

| (41) | Neuwogesin mukaan markkinatalouden toimija olisi perustanut laskelmat pessimistisempiin odotuksiin, kuten [...]–[...] prosentin vuotuisiin vuokrankorotuksiin, [...] prosentin vuokranmenetysriskiin sekä kustannusten [...] prosentin indeksointiin. Neuwoges esittelee jälkikäteen vuonna 2012 tehdyn kassavirta-analyysin, josta ilmenee, että näiden olettamusten perusteella yleisestä hallintasopimuksesta odotettavissa ollut kassavirta olisi nimellisarvoltaan [...] euroa ja diskonttauksen jälkeen [...] euroa (15). Neuwoges katsoo, että tämä summa on Bavarian saama valtiontuki. Tästä kassavirta-analyysistä on esitetty useita muunnelmia, jotka osoittavat, että vaikka myönteisempiä olettamuksia pidettäisiin perusteltuina (esimerkiksi [...] prosentin keskimääräinen vajaakäyttöaste, [...] prosentin vuotuiset vuokrankorotukset ja [...] prosentin kustannustennousu), ennustettu kokonaiskassavirta olisi silti negatiivinen. Yleisen hallintasopimuksen olisi voitu odottaa tuottavan voittoa vain, jos se olisi perustunut epärealistisina pidettäviin olettamuksiin ([...] prosentin vajaakäyttöaste, [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus ja [...] prosentin kustannustennousu). |
| --- | --- |

(41)

Neuwogesin mukaan markkinatalouden toimija olisi perustanut laskelmat pessimistisempiin odotuksiin, kuten [...]–[...] prosentin vuotuisiin vuokrankorotuksiin, [...] prosentin vuokranmenetysriskiin sekä kustannusten [...] prosentin indeksointiin. Neuwoges esittelee jälkikäteen vuonna 2012 tehdyn kassavirta-analyysin, josta ilmenee, että näiden olettamusten perusteella yleisestä hallintasopimuksesta odotettavissa ollut kassavirta olisi nimellisarvoltaan [...] euroa ja diskonttauksen jälkeen [...] euroa (15). Neuwoges katsoo, että tämä summa on Bavarian saama valtiontuki. Tästä kassavirta-analyysistä on esitetty useita muunnelmia, jotka osoittavat, että vaikka myönteisempiä olettamuksia pidettäisiin perusteltuina (esimerkiksi [...] prosentin keskimääräinen vajaakäyttöaste, [...] prosentin vuotuiset vuokrankorotukset ja [...] prosentin kustannustennousu), ennustettu kokonaiskassavirta olisi silti negatiivinen. Yleisen hallintasopimuksen olisi voitu odottaa tuottavan voittoa vain, jos se olisi perustunut epärealistisina pidettäviin olettamuksiin ([...] prosentin vajaakäyttöaste, [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus ja [...] prosentin kustannustennousu).

4.1.3.2   Vertailusopimukset

| (42) | Neuwoges kiistää väitteen, jonka mukaan tietyt vastaavanlaisista toimenpiteistä tehdyt sopimukset ([...] (16), [...] (17) ja [...] (18)) osoittaisivat yleisen hallintasopimuksen olevan markkinaehtojen mukainen. Neuwoges kiistää sopimusten vertailukelpoisuuden toteamalla, että ne eroavat yleisestä hallintasopimuksesta seuraavin merkittävin tavoin:






  — | Koska siitä, että kyseisten kaupunkien (joissa vertailusopimusten kohteena olevat kiinteistöt sijaitsevat) taloudellinen tilanne ja näkymät olisivat riittävän samankaltaiset kuin Neubrandenburgissa, ei esitetty mitään näyttöä, sopimuksia ei voida pitää kokonaisuudessaan vertailukelpoisina. |
| --- | --- | --- |

(42)

Neuwoges kiistää väitteen, jonka mukaan tietyt vastaavanlaisista toimenpiteistä tehdyt sopimukset ([...] (16), [...] (17) ja [...] (18)) osoittaisivat yleisen hallintasopimuksen olevan markkinaehtojen mukainen. Neuwoges kiistää sopimusten vertailukelpoisuuden toteamalla, että ne eroavat yleisestä hallintasopimuksesta seuraavin merkittävin tavoin:

—

Koska siitä, että kyseisten kaupunkien (joissa vertailusopimusten kohteena olevat kiinteistöt sijaitsevat) taloudellinen tilanne ja näkymät olisivat riittävän samankaltaiset kuin Neubrandenburgissa, ei esitetty mitään näyttöä, sopimuksia ei voida pitää kokonaisuudessaan vertailukelpoisina.

| — | Vertailusopimusten takaisinvuokrausmaksun indeksointi eroaa merkittävästi yleisestä hallintasopimuksesta (1–1,5 %). |
| --- | --- |

—

Vertailusopimusten takaisinvuokrausmaksun indeksointi eroaa merkittävästi yleisestä hallintasopimuksesta (1–1,5 %).

| — | Mikään yksittäisistä vertailusopimuksista ei ole vertailukelpoinen, koska olosuhteet ovat joka tapauksessa erilaiset ([...]: vähemmän työläitä ylläpitovelvoitteita, [...]: asuntojen sijaan liikekiinteistöjä, joiden vajaakäyttöaste oli sopimuksen tekohetkellä 0 prosenttia, [...]: kiinteistöt sijaitsivat kasvualueella). |
| --- | --- |

—

Mikään yksittäisistä vertailusopimuksista ei ole vertailukelpoinen, koska olosuhteet ovat joka tapauksessa erilaiset ([...]: vähemmän työläitä ylläpitovelvoitteita, [...]: asuntojen sijaan liikekiinteistöjä, joiden vajaakäyttöaste oli sopimuksen tekohetkellä 0 prosenttia, [...]: kiinteistöt sijaitsivat kasvualueella).

| (43) | Neuwogesin mukaan vertailusopimukset eivät osoita yleisen hallintasopimuksen olevan markkinaehtojen mukainen vaan markkinaehtojen vastainen, sillä ne sisältävät vähemmän työläitä velvoitteita, vaikka ne koskevat kiinteistöjä, joilla on paremmat taloudelliset näkymät. |
| --- | --- |

(43)

Neuwogesin mukaan vertailusopimukset eivät osoita yleisen hallintasopimuksen olevan markkinaehtojen mukainen vaan markkinaehtojen vastainen, sillä ne sisältävät vähemmän työläitä velvoitteita, vaikka ne koskevat kiinteistöjä, joilla on paremmat taloudelliset näkymät.

4.1.3.3   Poliittiset vaikuttimet

| (44) | Neuwoges toteaa, että vaikka yleinen hallintasopimus on taloudellisesti selvästi epäedullinen, se tehtiin poliittisista syistä. Neuwoges huomauttaa, etteivät viranomaisten valtiontuen myöntämisperusteet ole olennaisia oikeudellisen arvioinnin kannalta, ja toteaa, että poliittiset vaikuttimet todistavat selvästi, etteivät taloudelliset näkökohdat vaikuttaneet päätökseen. Neuwoges ilmoittaa, että yleinen hallintasopimus tehtiin seuraavista syistä:






  — | Entisen Itä-Saksan asuntokannan nykyaikaistamiseen ja yksityistämiseen oli voimakas poliittinen paine. |
| --- | --- | --- |

(44)

Neuwoges toteaa, että vaikka yleinen hallintasopimus on taloudellisesti selvästi epäedullinen, se tehtiin poliittisista syistä. Neuwoges huomauttaa, etteivät viranomaisten valtiontuen myöntämisperusteet ole olennaisia oikeudellisen arvioinnin kannalta, ja toteaa, että poliittiset vaikuttimet todistavat selvästi, etteivät taloudelliset näkökohdat vaikuttaneet päätökseen. Neuwoges ilmoittaa, että yleinen hallintasopimus tehtiin seuraavista syistä:

—

Entisen Itä-Saksan asuntokannan nykyaikaistamiseen ja yksityistämiseen oli voimakas poliittinen paine.

| — | Neubrandenburgin kaupunki toivoi pystyvänsä estämään jatkuvan väestömäärän vähenemisen nykyaikaistamalla ja yksityistämällä asuntoja. |
| --- | --- |

—

Neubrandenburgin kaupunki toivoi pystyvänsä estämään jatkuvan väestömäärän vähenemisen nykyaikaistamalla ja yksityistämällä asuntoja.

| — | Yleinen hallintasopimus yhdessä kertakorvaussopimuksen kanssa säilytti Neubrandenburgissa suuria investointeja, joiden menettäminen olisi vaikuttanut merkittävästi alueen työttömyysasteeseen. |
| --- | --- |

—

Yleinen hallintasopimus yhdessä kertakorvaussopimuksen kanssa säilytti Neubrandenburgissa suuria investointeja, joiden menettäminen olisi vaikuttanut merkittävästi alueen työttömyysasteeseen.

4.1.4   Vaihtoehdot

| (45) | Neuwoges katsoo, että markkinatalouden toimija olisi valinnut muun vaihtoehdon kyseessä olevien sopimusten sijaan. |
| --- | --- |

(45)

Neuwoges katsoo, että markkinatalouden toimija olisi valinnut muun vaihtoehdon kyseessä olevien sopimusten sijaan.

| (46) | Se huomauttaa, että myynti olisi ollut parempi vaihtoehto, sillä se olisi tuottanut voittoa. Yleisen hallintasopimuksen taas voitiin alusta lähtien odottaa aiheuttavan tappioita. Neuwoges väittää, että kiinteistö (rakennukset ja tontit) olisi voitu myydä arvioiden mukaiseen tai sitä korkeampaan hintaan. Se väittää myös, että vaikka ostaja olisi ostanut tontit ja purkanut rakennukset, myynti olisi silti ollut kyseessä olevia sopimuksia kannattavampi vaihtoehto. Arvio ei muuttuisi, vaikka velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti otettaisiin huomioon, sillä Neuwoges olisi voinut pyrkiä täyttämään velvoitteensa yksityistämällä muita rakennuksia. Lisäksi myynti olisi ilman velkojen mitätöimistäkin ollut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä tuottoisampi vaihtoehto. Neuwoges ilmoittaa, että syyt muiden vaihtoehtojen hylkäämiseen liittyvät sen poliittisiin sitoumuksiin. |
| --- | --- |

(46)

Se huomauttaa, että myynti olisi ollut parempi vaihtoehto, sillä se olisi tuottanut voittoa. Yleisen hallintasopimuksen taas voitiin alusta lähtien odottaa aiheuttavan tappioita. Neuwoges väittää, että kiinteistö (rakennukset ja tontit) olisi voitu myydä arvioiden mukaiseen tai sitä korkeampaan hintaan. Se väittää myös, että vaikka ostaja olisi ostanut tontit ja purkanut rakennukset, myynti olisi silti ollut kyseessä olevia sopimuksia kannattavampi vaihtoehto. Arvio ei muuttuisi, vaikka velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti otettaisiin huomioon, sillä Neuwoges olisi voinut pyrkiä täyttämään velvoitteensa yksityistämällä muita rakennuksia. Lisäksi myynti olisi ilman velkojen mitätöimistäkin ollut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä tuottoisampi vaihtoehto. Neuwoges ilmoittaa, että syyt muiden vaihtoehtojen hylkäämiseen liittyvät sen poliittisiin sitoumuksiin.

| (47) | Neuwoges katsoo, että markkinatalouden toimija olisi mieluummin rahoittanut suppeamman nykyaikaistamisen, jatkanut vuokraamista ilman nykyaikaistamista tai purkanut rakennukset. Kuten mainittu, näiden vaihtoehtojen hylkääminen johtui Neuwogesin poliittisista sitoumuksista. |
| --- | --- |

(47)

Neuwoges katsoo, että markkinatalouden toimija olisi mieluummin rahoittanut suppeamman nykyaikaistamisen, jatkanut vuokraamista ilman nykyaikaistamista tai purkanut rakennukset. Kuten mainittu, näiden vaihtoehtojen hylkääminen johtui Neuwogesin poliittisista sitoumuksista.

| (48) | Lisäksi Neuwoges toteaa, että jos rakennukset olisi päätetty nykyaikaistaa, Neuwogesille olisi ollut tuottoisampaa rahoittaa nykyaikaistaminen muilla tavoin. Se olisi esimerkiksi voinut ottaa lainan, jonka Neubrandenburgin kaupunki olisi taannut ja jonka ehdot olisivat olleet Bavarian kanssa tehtyä kauppaa suotuisammat. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi Neuwoges toteaa, että jos rakennukset olisi päätetty nykyaikaistaa, Neuwogesille olisi ollut tuottoisampaa rahoittaa nykyaikaistaminen muilla tavoin. Se olisi esimerkiksi voinut ottaa lainan, jonka Neubrandenburgin kaupunki olisi taannut ja jonka ehdot olisivat olleet Bavarian kanssa tehtyä kauppaa suotuisammat.

4.1.5   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (49) | Neuwoges on sitä mieltä, että väitetty etu myönnettiin valtion varoista ja on katsottava valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(49)

Neuwoges on sitä mieltä, että väitetty etu myönnettiin valtion varoista ja on katsottava valtion toiminnaksi.

| (50) | Neuwoges toteaa, että Neubrandenburgin kaupungilla oli ainoana osakkeenomistajana ja hallintoneuvoston päättävänä vaikuttajana suuri vaikutusvalta Neuwogesiin. Tämän valtasuhteen perusteella myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä aiheutuneeksi väitetyt tappiot ovat menetettyjä valtion varoja. |
| --- | --- |

(50)

Neuwoges toteaa, että Neubrandenburgin kaupungilla oli ainoana osakkeenomistajana ja hallintoneuvoston päättävänä vaikuttajana suuri vaikutusvalta Neuwogesiin. Tämän valtasuhteen perusteella myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä aiheutuneeksi väitetyt tappiot ovat menetettyjä valtion varoja.

| (51) | Neuwoges katsoo, että asiassa toteutuvat käytännöllisesti katsoen kaikki valtion toiminnaksi katsomisen merkit. Neuwoges toteaa, että Neubrandenburgin kaupungilla on laaja vaikutusvalta siihen, että kaupungin etujen ajaminen on sille ensisijaisen tärkeää, että kyseinen toimenpide toteutettiin poliittisista syistä ja että todisteiden mukaan Neubrandenburgin kaupungilla oli viimeinen päätösvalta myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen suhteen. |
| --- | --- |

(51)

Neuwoges katsoo, että asiassa toteutuvat käytännöllisesti katsoen kaikki valtion toiminnaksi katsomisen merkit. Neuwoges toteaa, että Neubrandenburgin kaupungilla on laaja vaikutusvalta siihen, että kaupungin etujen ajaminen on sille ensisijaisen tärkeää, että kyseinen toimenpide toteutettiin poliittisista syistä ja että todisteiden mukaan Neubrandenburgin kaupungilla oli viimeinen päätösvalta myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen suhteen.

4.2   BAVARIA

| (52) | Bavaria kiistää Neuwogesin väitteet ja toteaa puolestaan, että kyseessä olevat sopimukset olivat tavallisia markkinaehtoisia toimenpiteitä, joista ei aiheutunut etua ja jotka eivät näin ollen ole valtiontukea. Bavaria katsoo, että kyseessä olevia sopimuksia on pidettävä taloudellisena kokonaisuutena (4.2.1 jakso). Sen mukaan sopimukset eivät kokonaisuudessaan ole sellaisia, ettei yksikään markkinatalouden toimija olisi hyväksynyt niitä (4.2.2 jakso). Bavaria katsoo myös, etteivät Neuwogesin esittämät vaihtoehdot olisi olleet Neuwogesille kannattavampia (4.2.3 jakso). Lisäksi Bavaria ilmoittaa, ettei valtion toiminnaksi katsottavaa valtion varojen siirtoa tapahtunut (4.2.4 jakso). |
| --- | --- |

(52)

Bavaria kiistää Neuwogesin väitteet ja toteaa puolestaan, että kyseessä olevat sopimukset olivat tavallisia markkinaehtoisia toimenpiteitä, joista ei aiheutunut etua ja jotka eivät näin ollen ole valtiontukea. Bavaria katsoo, että kyseessä olevia sopimuksia on pidettävä taloudellisena kokonaisuutena (4.2.1 jakso). Sen mukaan sopimukset eivät kokonaisuudessaan ole sellaisia, ettei yksikään markkinatalouden toimija olisi hyväksynyt niitä (4.2.2 jakso). Bavaria katsoo myös, etteivät Neuwogesin esittämät vaihtoehdot olisi olleet Neuwogesille kannattavampia (4.2.3 jakso). Lisäksi Bavaria ilmoittaa, ettei valtion toiminnaksi katsottavaa valtion varojen siirtoa tapahtunut (4.2.4 jakso).

4.2.1   Arvioidaanko kyseessä olevia sopimuksia yhdessä vai erikseen

| (53) | Bavarian mukaan kyseessä olevia sopimuksia on pidettävä kokonaisuutena eikä niitä voida arvioida erillään toisistaan. Rakennusten myynti ja sitä seurannut takaisinvuokraus ovat yhden toimenpiteen kaksi toisiinsa liittyvää osaa. Bavaria korostaa, että toimenpide esiteltiin Neuwogesille pakettina ja tämä myös käsitti sen niin. Asia käy ilmi Neuwogesin päätöksentekoprosessin sisäisestä pöytäkirjasta. |
| --- | --- |

(53)

Bavarian mukaan kyseessä olevia sopimuksia on pidettävä kokonaisuutena eikä niitä voida arvioida erillään toisistaan. Rakennusten myynti ja sitä seurannut takaisinvuokraus ovat yhden toimenpiteen kaksi toisiinsa liittyvää osaa. Bavaria korostaa, että toimenpide esiteltiin Neuwogesille pakettina ja tämä myös käsitti sen niin. Asia käy ilmi Neuwogesin päätöksentekoprosessin sisäisestä pöytäkirjasta.

| (54) | Siksi Bavaria katsoo, että markkinatalouden toimijan mahdollista toimintaa tulisi pohtia koko toimenpiteen, ei sen yksittäisten sopimusten, kannalta. |
| --- | --- |

(54)

Siksi Bavaria katsoo, että markkinatalouden toimijan mahdollista toimintaa tulisi pohtia koko toimenpiteen, ei sen yksittäisten sopimusten, kannalta.

4.2.2   Toimenpide ei aiheuttanut etua Bavarialle

| (55) | Bavaria katsoo, että mahdollinen etu on poissuljettu jo senkin vuoksi, että Neuwoges järjesti tarjouskilpailumenettelyn (vaikkakin rajallisen) markkinoiden kartoittamiseksi. Bavarian mukaan ei ole syytä epäillä, ettei Neuwoges olisi valinnut taloudellisesti kannattavinta tarjousta. |
| --- | --- |

(55)

Bavaria katsoo, että mahdollinen etu on poissuljettu jo senkin vuoksi, että Neuwoges järjesti tarjouskilpailumenettelyn (vaikkakin rajallisen) markkinoiden kartoittamiseksi. Bavarian mukaan ei ole syytä epäillä, ettei Neuwoges olisi valinnut taloudellisesti kannattavinta tarjousta.

| (56) | Bavaria katsoo, että selvitettäessä, olisiko markkinatalouden toimija tarjouskilpailumenettelystä riippumatta hyväksynyt toimenpiteen, on otettava huomioon Neuwogesin erityinen tilanne. Neuwogesin piti hankkia pääomaa sekä nykyaikaistaa asunnot voidakseen yksityistää ne (säilyttäen kohtuulliset vuokrat) ja saada velkahelpotusta koskevan lain mukaisesti velat mitätöityä. Näiden tekijöiden perusteella Bavaria väittää, että samassa tilanteessa oleva markkinatalouden toimija olisi myös hyväksynyt toimenpiteen. |
| --- | --- |

(56)

Bavaria katsoo, että selvitettäessä, olisiko markkinatalouden toimija tarjouskilpailumenettelystä riippumatta hyväksynyt toimenpiteen, on otettava huomioon Neuwogesin erityinen tilanne. Neuwogesin piti hankkia pääomaa sekä nykyaikaistaa asunnot voidakseen yksityistää ne (säilyttäen kohtuulliset vuokrat) ja saada velkahelpotusta koskevan lain mukaisesti velat mitätöityä. Näiden tekijöiden perusteella Bavaria väittää, että samassa tilanteessa oleva markkinatalouden toimija olisi myös hyväksynyt toimenpiteen.

| (57) | Mitä tulee yleisen hallintasopimuksen ehtoihin ja Neubrandenburgin kiinteistömarkkinoiden odotettua huonompaan kehitykseen liittyviin riskeihin (esimerkiksi odotettua korkeampi vajaakäyttöaste), Bavaria väittää, että sitä riskiä, ettei toivottua vuokraa ja käyttöastetta pystytä saavuttamaan, ei aiheutunut Neuwogesille vaan se säilyi Neuwogesilla. Jos Neuwoges ei olisi toteuttanut toimenpidettä Bavarian kanssa, sen olisi joka tapauksessa pitänyt selviytyä markkinoiden odotettua huonomman kehityksen seurauksista. |
| --- | --- |

(57)

Mitä tulee yleisen hallintasopimuksen ehtoihin ja Neubrandenburgin kiinteistömarkkinoiden odotettua huonompaan kehitykseen liittyviin riskeihin (esimerkiksi odotettua korkeampi vajaakäyttöaste), Bavaria väittää, että sitä riskiä, ettei toivottua vuokraa ja käyttöastetta pystytä saavuttamaan, ei aiheutunut Neuwogesille vaan se säilyi Neuwogesilla. Jos Neuwoges ei olisi toteuttanut toimenpidettä Bavarian kanssa, sen olisi joka tapauksessa pitänyt selviytyä markkinoiden odotettua huonomman kehityksen seurauksista.

| (58) | Yleisen hallintasopimuksen yksittäisten ehtojen osalta Bavaria huomauttaa, että takaisinvuokrausmaksun määrittämisen perustana käytetty keskimääräinen neliömetrikohtainen vuokra oli todellisuudessa hieman alhaisempi kuin Neubrandenburgin vuokrataulukon mukaan olisi voitu olettaa. Bavaria korostaa myös, että saman taulukon perusteella vuokrien oletettiin nousevan 1 päivän tammikuuta 2000 jälkeen, joten ei ollut epärealistista odottaa [...] prosentin vuosittaista vuokrankorotusta. |
| --- | --- |

(58)

Yleisen hallintasopimuksen yksittäisten ehtojen osalta Bavaria huomauttaa, että takaisinvuokrausmaksun määrittämisen perustana käytetty keskimääräinen neliömetrikohtainen vuokra oli todellisuudessa hieman alhaisempi kuin Neubrandenburgin vuokrataulukon mukaan olisi voitu olettaa. Bavaria korostaa myös, että saman taulukon perusteella vuokrien oletettiin nousevan 1 päivän tammikuuta 2000 jälkeen, joten ei ollut epärealistista odottaa [...] prosentin vuosittaista vuokrankorotusta.

| (59) | Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen osalta Bavaria painottaa, ettei sopimusta voida verrata suoraan vuosien 1997 ja 2007 arvioihin, sillä ne koskivat suoraa myyntiä. Maanvuokraus- ja myyntisopimuksessa sen sijaan sovittiin rakennusten myynnin lisäksi tonttien osalta vain vuokrauksesta. Koska Neuwoges pysyi tonttien omistajana, arvioiden mukaista tontin arvoa ei voitu ottaa huomioon. Bavarian mukaan arvioilla ei kaiken kaikkiaan ole merkitystä, koska niissä määritettiin vain kiinteistön teoreettinen arvo, ei todellista markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(59)

Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen osalta Bavaria painottaa, ettei sopimusta voida verrata suoraan vuosien 1997 ja 2007 arvioihin, sillä ne koskivat suoraa myyntiä. Maanvuokraus- ja myyntisopimuksessa sen sijaan sovittiin rakennusten myynnin lisäksi tonttien osalta vain vuokrauksesta. Koska Neuwoges pysyi tonttien omistajana, arvioiden mukaista tontin arvoa ei voitu ottaa huomioon. Bavarian mukaan arvioilla ei kaiken kaikkiaan ole merkitystä, koska niissä määritettiin vain kiinteistön teoreettinen arvo, ei todellista markkina-arvoa.

| (60) | Bavaria on sitä mieltä, että toimenpiteen ansiosta toteutunut velkojen mitätöinti on otettava huomioon. Sen mukaan tämän velkahelpotusta koskevan lain mukaisen mitätöinnin varmistaminen oli yksi tavoitteista, joihin Neuwoges toimenpiteen toteuttamisella pyrki. |
| --- | --- |

(60)

Bavaria on sitä mieltä, että toimenpiteen ansiosta toteutunut velkojen mitätöinti on otettava huomioon. Sen mukaan tämän velkahelpotusta koskevan lain mukaisen mitätöinnin varmistaminen oli yksi tavoitteista, joihin Neuwoges toimenpiteen toteuttamisella pyrki.

| (61) | Bavaria katsoo, että maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen tarkkojen ehtojen lisäksi on otettava huomioon myös Neuwogesin kertakorvaussopimuksesta saamat edut. Bavaria huomauttaa, että Neuwoges vaati kiinteistöjen nykyaikaistamisen antamista tytäryhtiönsä BRG:n tehtäväksi, ja muistuttaa, että Neuwoges saa kaikki BRG:n tuottamat voitot (mutta joutuu myös kattamaan tappiot). Näin ollen BRG:n kanssa tehdyn sopimukset tuotot, [...] euroa, on katsottava Neuwogesin saamaksi eduksi. |
| --- | --- |

(61)

Bavaria katsoo, että maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen tarkkojen ehtojen lisäksi on otettava huomioon myös Neuwogesin kertakorvaussopimuksesta saamat edut. Bavaria huomauttaa, että Neuwoges vaati kiinteistöjen nykyaikaistamisen antamista tytäryhtiönsä BRG:n tehtäväksi, ja muistuttaa, että Neuwoges saa kaikki BRG:n tuottamat voitot (mutta joutuu myös kattamaan tappiot). Näin ollen BRG:n kanssa tehdyn sopimukset tuotot, [...] euroa, on katsottava Neuwogesin saamaksi eduksi.

| (62) | Myynti- ja takaisinvuokrausmallin yleisestä ajatuksesta Bavaria toteaa, että Neuwogesin on luonnollisesti maksettava Bavarian alkuperäinen investointi takaisin korkoineen. Bavaria viittaa Neuwogesin sisäisen päätöksentekoprosessin pöytäkirjaan osoittaakseen, että Neuwoges oli täysin tietoinen siitä, että takaisinvuokrausmaksun tarkoituksena oli maksaa takaisin Bavarian investointi. |
| --- | --- |

(62)

Myynti- ja takaisinvuokrausmallin yleisestä ajatuksesta Bavaria toteaa, että Neuwogesin on luonnollisesti maksettava Bavarian alkuperäinen investointi takaisin korkoineen. Bavaria viittaa Neuwogesin sisäisen päätöksentekoprosessin pöytäkirjaan osoittaakseen, että Neuwoges oli täysin tietoinen siitä, että takaisinvuokrausmaksun tarkoituksena oli maksaa takaisin Bavarian investointi.

4.2.3   Vaihtoehdot

| (63) | Mitä tulee Neuwogesin esittämiin ja taloudellisesti kannattavampina pitämiin vaihtoehtoihin, Bavaria väittää, että ne eivät joko olleet käytännössä mahdollisia tai myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä kannattavampia. Väitetystä vaihtoehdosta myydä asunnot suoraan vuokralaisille Bavaria toteaa, että on hyvin epätodennäköistä, että Neuwoges olisi pystynyt myymään nykyaikaistamattomia asuntoja. Sillä ei kuitenkaan ollut varaa rahoittaa tarvittavaa nykyaikaistamista. Bavaria huomauttaa myös, että nykyaikaistamisen rahoittamisesta lainan avulla olisi aiheutunut Neuwogesille täysin samat riskit ja kustannukset kuin Bavarian kanssa tehdystä kaupasta. Neuwogesin ei olisi myöskään kannattanut myydä nykyaikaistettuja asuntoja suoraan vuokralaisille tai kaupalliselle ostajalle, koska se olisi tällöin joutunut siirtämään huomattavan osuuden korkeammasta myyntihinnasta velkahelpotusrahastoon. |
| --- | --- |

(63)

Mitä tulee Neuwogesin esittämiin ja taloudellisesti kannattavampina pitämiin vaihtoehtoihin, Bavaria väittää, että ne eivät joko olleet käytännössä mahdollisia tai myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä kannattavampia. Väitetystä vaihtoehdosta myydä asunnot suoraan vuokralaisille Bavaria toteaa, että on hyvin epätodennäköistä, että Neuwoges olisi pystynyt myymään nykyaikaistamattomia asuntoja. Sillä ei kuitenkaan ollut varaa rahoittaa tarvittavaa nykyaikaistamista. Bavaria huomauttaa myös, että nykyaikaistamisen rahoittamisesta lainan avulla olisi aiheutunut Neuwogesille täysin samat riskit ja kustannukset kuin Bavarian kanssa tehdystä kaupasta. Neuwogesin ei olisi myöskään kannattanut myydä nykyaikaistettuja asuntoja suoraan vuokralaisille tai kaupalliselle ostajalle, koska se olisi tällöin joutunut siirtämään huomattavan osuuden korkeammasta myyntihinnasta velkahelpotusrahastoon.

4.2.4   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (64) | Bavaria väittää, ettei toimenpiteeseen liity valtion varoja eikä sitä voida katsoa valtion toiminnaksi. Se huomauttaa erityisesti, että Neuwoges on tavallinen yksityisoikeuden soveltamisalaan kuuluva yhtiö, joka ei saa valtion varoja suoraan eikä välillisesti. Neubrandenburgin kaupungin edustajista pääosin koostuvan hallintoneuvoston käyttämä yleinen vaikutusvalta ei riitä osoittamaan toimenpidettä valtion toiminnaksi. Neuwogesin väite, jonka mukaan Neubrandenburgin kaupunki kehotti Neuwogesia toteuttamaan toimenpiteen poliittisista syistä, ei ole uskottava. |
| --- | --- |

(64)

Bavaria väittää, ettei toimenpiteeseen liity valtion varoja eikä sitä voida katsoa valtion toiminnaksi. Se huomauttaa erityisesti, että Neuwoges on tavallinen yksityisoikeuden soveltamisalaan kuuluva yhtiö, joka ei saa valtion varoja suoraan eikä välillisesti. Neubrandenburgin kaupungin edustajista pääosin koostuvan hallintoneuvoston käyttämä yleinen vaikutusvalta ei riitä osoittamaan toimenpidettä valtion toiminnaksi. Neuwogesin väite, jonka mukaan Neubrandenburgin kaupunki kehotti Neuwogesia toteuttamaan toimenpiteen poliittisista syistä, ei ole uskottava.

4.3   NEUBRANDENBURGIN KAUPUNKI

| (65) | Neuwogesin omistaja Neubrandenburgin kaupunki katsoo, että kyseessä oleviin sopimuksiin liittyy valtiontukea. Kaupunki tukee Neuwogesin esittämiä huomioita, mutta esittää myös omat perustelunsa useasta näkökohdasta. |
| --- | --- |

(65)

Neuwogesin omistaja Neubrandenburgin kaupunki katsoo, että kyseessä oleviin sopimuksiin liittyy valtiontukea. Kaupunki tukee Neuwogesin esittämiä huomioita, mutta esittää myös omat perustelunsa useasta näkökohdasta.

4.3.1   Etu

| (66) | Neubrandenburg väittää, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta on arvioitava erikseen, koska sopimuspuolet pitivät ne tarkkaan erillään sekä oikeudelliselta että taloudelliselta kannalta. Neubrandenburg viittaa Neuwogesin huomioihin kaupungin väestömäärän ennustetusta laskusta, jonka markkinatalouden toimija olisi kaupungin mukaan ottanut huomioon. Se korostaa, että markkinatalouden toimija olisi pystynyt helposti ennakoimaan korkean vajaakäyttöasteen. Lisäksi Neubrandenburg toteaa, että Bavarian tilaama nykyaikaistaminen oli niin vaatimaton, ettei se antanut aihetta odottaa korkeaa käyttöastetta ja suuria vuokrankorotuksia. |
| --- | --- |

(66)

Neubrandenburg väittää, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta on arvioitava erikseen, koska sopimuspuolet pitivät ne tarkkaan erillään sekä oikeudelliselta että taloudelliselta kannalta. Neubrandenburg viittaa Neuwogesin huomioihin kaupungin väestömäärän ennustetusta laskusta, jonka markkinatalouden toimija olisi kaupungin mukaan ottanut huomioon. Se korostaa, että markkinatalouden toimija olisi pystynyt helposti ennakoimaan korkean vajaakäyttöasteen. Lisäksi Neubrandenburg toteaa, että Bavarian tilaama nykyaikaistaminen oli niin vaatimaton, ettei se antanut aihetta odottaa korkeaa käyttöastetta ja suuria vuokrankorotuksia.

| (67) | Neubrandenburg kiistää Bavarian esittämät perustelut. Se katsoo erityisesti, ettei tarjouskilpailumenettelyä voida pitää osoituksena siitä, että Bavarian tarjous olisi ollut paras markkinoilla tarjolla olleista. Sen mukaan markkinatalouden toimija ei olisi hyväksynyt Bavarian tarjousta, vaikka se olisi ollut paras tarjolla olleista. Väitettyjen vaihtoehtojen osalta Neubrandenburg yhtyy Neuwogesin esittämiin perusteluihin. Mitä tulee arviointeihin ja Bavarian väitteeseen, ettei arvioituja hintoja olisi voitu saada, Neubrandenburg toteaa, että koska enää ei ole mahdollista varmuudella selvittää, minkä hinnan Neuwoges olisi todellisuudessa voinut saada vuoden 1998 markkinoilla, arviota on pidettävä osoituksena kyseisen ajan markkinahinnasta. |
| --- | --- |

(67)

Neubrandenburg kiistää Bavarian esittämät perustelut. Se katsoo erityisesti, ettei tarjouskilpailumenettelyä voida pitää osoituksena siitä, että Bavarian tarjous olisi ollut paras markkinoilla tarjolla olleista. Sen mukaan markkinatalouden toimija ei olisi hyväksynyt Bavarian tarjousta, vaikka se olisi ollut paras tarjolla olleista. Väitettyjen vaihtoehtojen osalta Neubrandenburg yhtyy Neuwogesin esittämiin perusteluihin. Mitä tulee arviointeihin ja Bavarian väitteeseen, ettei arvioituja hintoja olisi voitu saada, Neubrandenburg toteaa, että koska enää ei ole mahdollista varmuudella selvittää, minkä hinnan Neuwoges olisi todellisuudessa voinut saada vuoden 1998 markkinoilla, arviota on pidettävä osoituksena kyseisen ajan markkinahinnasta.

4.3.2   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (68) | Neubrandenburgin kaupungin mukaan toimenpide katsotaan sen toiminnaksi, koska sillä oli riittävän suuri vaikutusvalta yleisesti Neuwogesin toimintaan sekä erityisesti myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(68)

Neubrandenburgin kaupungin mukaan toimenpide katsotaan sen toiminnaksi, koska sillä oli riittävän suuri vaikutusvalta yleisesti Neuwogesin toimintaan sekä erityisesti myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen.

| (69) | Neubrandenburgin kaupunki katsoo, että sillä oli ainoana osakkeenomistajana täysi valta Neuwogesissa. Neuwogesin johto oli velvollinen noudattamaan kaupungin toimintaohjeita. Lisäksi kahdeksan Neuwogesin hallintoneuvoston kymmenestä jäsenestä on kaupungin edustajia, joten kaupunki voi käyttää vaikutusvaltaa myös tätä kautta. Neubrandenburgin kaupungilla olikin alueellisen lain mukainen velvollisuus varmistaa, että sillä on asianmukainen vaikutusvalta Neuwogesiin. |
| --- | --- |

(69)

Neubrandenburgin kaupunki katsoo, että sillä oli ainoana osakkeenomistajana täysi valta Neuwogesissa. Neuwogesin johto oli velvollinen noudattamaan kaupungin toimintaohjeita. Lisäksi kahdeksan Neuwogesin hallintoneuvoston kymmenestä jäsenestä on kaupungin edustajia, joten kaupunki voi käyttää vaikutusvaltaa myös tätä kautta. Neubrandenburgin kaupungilla olikin alueellisen lain mukainen velvollisuus varmistaa, että sillä on asianmukainen vaikutusvalta Neuwogesiin.

| (70) | Kyseisen toimenpiteen osalta Neubrandenburgin kaupunki toteaa, että sillä oli mahdollisuus käyttää vaikutusvaltaa ja se myös teki niin. Neubrandenburg on sitä mieltä, että muun muassa hallintoneuvoston pöytäkirjasta ilmenee, että kaupungin edustajat olivat toiminnassa tiiviisti mukana ja että toimenpiteen toteuttamiseen tarvittiin hallintoneuvoston päätös. Toimenpiteen ehtoihin liittyen Neubrandenburg toteaa, että kaupunki vaati paikallisten poliittisten etujen edistämistä. |
| --- | --- |

(70)

Kyseisen toimenpiteen osalta Neubrandenburgin kaupunki toteaa, että sillä oli mahdollisuus käyttää vaikutusvaltaa ja se myös teki niin. Neubrandenburg on sitä mieltä, että muun muassa hallintoneuvoston pöytäkirjasta ilmenee, että kaupungin edustajat olivat toiminnassa tiiviisti mukana ja että toimenpiteen toteuttamiseen tarvittiin hallintoneuvoston päätös. Toimenpiteen ehtoihin liittyen Neubrandenburg toteaa, että kaupunki vaati paikallisten poliittisten etujen edistämistä.

| (71) | Lopuksi Neubrandenburg huomauttaa, että nämä tosiasiat vahvistavat kaupungin vaikutuksen myynti- ja takaisinvuokraussopimukseen ja sen vastuun sopimuksen tekemisestä, joten toimenpide on katsottava sen toiminnaksi. |
| --- | --- |

(71)

Lopuksi Neubrandenburg huomauttaa, että nämä tosiasiat vahvistavat kaupungin vaikutuksen myynti- ja takaisinvuokraussopimukseen ja sen vastuun sopimuksen tekemisestä, joten toimenpide on katsottava sen toiminnaksi.

4.4   BERLIININ OSAVALTIO

| (72) | Berliinin osavaltio, jolla on tiiviit yhteydet Bavariaan (19), katsoo, etteivät kyseessä olevat sopimukset sisällä minkäänlaista valtiontukea, sillä Bavarialle ei aiheutunut niistä etua. |
| --- | --- |

(72)

Berliinin osavaltio, jolla on tiiviit yhteydet Bavariaan (19), katsoo, etteivät kyseessä olevat sopimukset sisällä minkäänlaista valtiontukea, sillä Bavarialle ei aiheutunut niistä etua.

4.4.1   Etu

| (73) | Berliinin osavaltion mukaan kyseessä olevia sopimuksia on tarkasteltava yhtenä toimenpiteenä, sillä ne ovat myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toisiaan täydentäviä osia. Berliinin osavaltio väittää, että myös Neuwoges käsitteli sopimuksia kokonaisuutena. |
| --- | --- |

(73)

Berliinin osavaltion mukaan kyseessä olevia sopimuksia on tarkasteltava yhtenä toimenpiteenä, sillä ne ovat myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toisiaan täydentäviä osia. Berliinin osavaltio väittää, että myös Neuwoges käsitteli sopimuksia kokonaisuutena.

| (74) | Markkinatalouden toimijan mahdolliseen toimintaan vertaamisesta Berliinin osavaltio toteaa, että ottaen huomioon Neuwogesin taloudellisen tilanteen kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) ja sen, millaiseen toimenpiteeseen se pyrki (velkahelpotusta koskevan lain ehtojen mukainen yksityistäminen velkojen mitätöimisen varmistamiseksi, nykyaikaistaminen ja asuntojen hallinnan jatkaminen sekä vuokrien säilyttäminen kohtuullisina), Bavaria tarjosi tasapainoisen ratkaisun. |
| --- | --- |

(74)

Markkinatalouden toimijan mahdolliseen toimintaan vertaamisesta Berliinin osavaltio toteaa, että ottaen huomioon Neuwogesin taloudellisen tilanteen kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) ja sen, millaiseen toimenpiteeseen se pyrki (velkahelpotusta koskevan lain ehtojen mukainen yksityistäminen velkojen mitätöimisen varmistamiseksi, nykyaikaistaminen ja asuntojen hallinnan jatkaminen sekä vuokrien säilyttäminen kohtuullisina), Bavaria tarjosi tasapainoisen ratkaisun.

| (75) | Erityisesti maanvuokraus- ja myyntisopimukseen liittyen Berliinin osavaltio huomauttaa, että Neuwogesin järjestämä tarjouskilpailumenettely osoittaa, että Neuwoges piti Bavarian tarjousta parhaana kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) saatavilla olleista rahoitustarjouksista. Berliinin osavaltio katsoo myös, että velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti on otettava huomioon, koska samassa laissa säädetyn yksityistämisvelvoitteen täyttäminen oli Neuwogesin keskeinen vaikutin. Lisäksi Berliinin osavaltio korostaa, että myynti suhteellisen alhaiseen hintaan (kunnostamattomien rakennusten myynti nykyaikaistamisvelvoitteen kanssa sen sijaan että rakennukset myytäisiin vasta myyjän suorittaman nykyaikaistamisen jälkeen) toi Neuwogesille taloudellista hyötyä, koska alhaisemman hinnan vuoksi Neuwogesin piti siirtää vähemmän varoja velkahelpotusrahastoon. |
| --- | --- |

(75)

Erityisesti maanvuokraus- ja myyntisopimukseen liittyen Berliinin osavaltio huomauttaa, että Neuwogesin järjestämä tarjouskilpailumenettely osoittaa, että Neuwoges piti Bavarian tarjousta parhaana kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) saatavilla olleista rahoitustarjouksista. Berliinin osavaltio katsoo myös, että velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti on otettava huomioon, koska samassa laissa säädetyn yksityistämisvelvoitteen täyttäminen oli Neuwogesin keskeinen vaikutin. Lisäksi Berliinin osavaltio korostaa, että myynti suhteellisen alhaiseen hintaan (kunnostamattomien rakennusten myynti nykyaikaistamisvelvoitteen kanssa sen sijaan että rakennukset myytäisiin vasta myyjän suorittaman nykyaikaistamisen jälkeen) toi Neuwogesille taloudellista hyötyä, koska alhaisemman hinnan vuoksi Neuwogesin piti siirtää vähemmän varoja velkahelpotusrahastoon.

| (76) | Yleisen hallintasopimuksen osalta Berliinin osavaltio toteaa vertailusopimusten osoittavan, ettei takaisinvuokrausmaksun kestoaika eikä sen vuotuinen [...] prosentin indeksointi ollut suinkaan epätavallista. Indeksointi on perusteltua kyseisen ajankohdan (vuosina 1997–1998) inflaatiovauhdin perusteella. Lisäksi neliömetrikohtainen vuokra oli Neubrandenburgissa sovellettavan vuokrataulukon mukainen. |
| --- | --- |

(76)

Yleisen hallintasopimuksen osalta Berliinin osavaltio toteaa vertailusopimusten osoittavan, ettei takaisinvuokrausmaksun kestoaika eikä sen vuotuinen [...] prosentin indeksointi ollut suinkaan epätavallista. Indeksointi on perusteltua kyseisen ajankohdan (vuosina 1997–1998) inflaatiovauhdin perusteella. Lisäksi neliömetrikohtainen vuokra oli Neubrandenburgissa sovellettavan vuokrataulukon mukainen.

4.4.2   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (77) | Bavarian tavoin myös Berliinin osavaltio väittää, ettei Neubrandenburgin kaupunki rahoittanut Neuwogesia. Berliinin osavaltion mukaan Neuwogesilla oli käytössään vain omasta toiminnastaan saamansa tulot, joihin paikallisilla viranomaisilla ei ollut suoraa vaikutusvaltaa. |
| --- | --- |

(77)

Bavarian tavoin myös Berliinin osavaltio väittää, ettei Neubrandenburgin kaupunki rahoittanut Neuwogesia. Berliinin osavaltion mukaan Neuwogesilla oli käytössään vain omasta toiminnastaan saamansa tulot, joihin paikallisilla viranomaisilla ei ollut suoraa vaikutusvaltaa.

| (78) | Mitä tulee valtion toiminnaksi katsomiseen, Berliinin osavaltio ei pidä uskottavana väitettä, että Neubrandenburgin kaupunki olisi päättänyt myöntää tukea berliiniläiselle kiinteistörahastolle aiheuttaen haittaa omalle paikalliselle asuntoyhtiölleen. Lopuksi Berliinin osavaltio toteaa, ettei ole olemassa riittävää osoitusta siitä, että Neubrandenburgin kaupunki halusi sopimusten teon katsottavan omaksi toiminnakseen. |
| --- | --- |

(78)

Mitä tulee valtion toiminnaksi katsomiseen, Berliinin osavaltio ei pidä uskottavana väitettä, että Neubrandenburgin kaupunki olisi päättänyt myöntää tukea berliiniläiselle kiinteistörahastolle aiheuttaen haittaa omalle paikalliselle asuntoyhtiölleen. Lopuksi Berliinin osavaltio toteaa, ettei ole olemassa riittävää osoitusta siitä, että Neubrandenburgin kaupunki halusi sopimusten teon katsottavan omaksi toiminnakseen.

5.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (79) | Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavan kantansa useasta asiasta ja kehotti asianomaisia toimittamaan tietoja erityisesti kolmesta asiasta. |
| --- | --- |

(79)

Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavan kantansa useasta asiasta ja kehotti asianomaisia toimittamaan tietoja erityisesti kolmesta asiasta.

| (80) | Ensinnäkin komissio hyväksyi alustavasti sen, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta on arvioitava kokonaisuutena eikä erillään toisistaan, sillä ne ovat kiinteä osa kiinteistön myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä (20). Komissio totesi, että mahdollisen taloudellisen edun arviointi perustui siksi arvioon tuotoista, joita Neuwoges olisi voinut vuonna 1998 odottaa maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen tekemisestä kokonaisuutena (21). |
| --- | --- |

(80)

Ensinnäkin komissio hyväksyi alustavasti sen, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta on arvioitava kokonaisuutena eikä erillään toisistaan, sillä ne ovat kiinteä osa kiinteistön myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä (20). Komissio totesi, että mahdollisen taloudellisen edun arviointi perustui siksi arvioon tuotoista, joita Neuwoges olisi voinut vuonna 1998 odottaa maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen tekemisestä kokonaisuutena (21).

| (81) | Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen osalta komissio piti epäselvänä kahta asiaa:






  — | Ensinnäkin oli selvitettävä, voidaanko velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti ottaa huomioon arvioinnissa (22). |
| --- | --- | --- |

(81)

Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen osalta komissio piti epäselvänä kahta asiaa:

—

Ensinnäkin oli selvitettävä, voidaanko velkahelpotusta koskevan lain mukainen velkojen mitätöinti ottaa huomioon arvioinnissa (22).

| — | Toiseksi komissio kaipasi lisätietoja vuosina 1997 ja 2007 tehtyjen arvioiden eroista, sillä sen mielestä ilman lisäselvitystä ei pystyttäisi määrittämään, kumpi arvioista, jos kumpikaan, vastasi kiinteistön todellista markkina-arvoa vuosina 1997–1998 (23). |
| --- | --- |

—

Toiseksi komissio kaipasi lisätietoja vuosina 1997 ja 2007 tehtyjen arvioiden eroista, sillä sen mielestä ilman lisäselvitystä ei pystyttäisi määrittämään, kumpi arvioista, jos kumpikaan, vastasi kiinteistön todellista markkina-arvoa vuosina 1997–1998 (23).

| (82) | Yleisen hallintasopimuksen osalta komissio totesi vertailusopimusten osoittavan, etteivät Neuwogesin ja Bavarian sopimat ehdot olleet mitenkään epätavalliset markkinoilla kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) (24). Komissio katsoi myös, että vaikka Neuwogesin järjestämä tarjouskilpailumenettely oli rajallinen, se osoittaa, että Neuwogesilla oli mahdollisuus hankkia tietoa markkinoista ja tehdä taloudellisesti järkevä päätös (25). Komissio viittasi myös siihen tosiasiaan, että sopimuksessa hyväksytty vuoden 2008 vuokrataso vastasi kyseisen alueen keskimääräistä vuokratasoa vuonna 2008 tai oli vain hieman sitä alhaisempi (26). |
| --- | --- |

(82)

Yleisen hallintasopimuksen osalta komissio totesi vertailusopimusten osoittavan, etteivät Neuwogesin ja Bavarian sopimat ehdot olleet mitenkään epätavalliset markkinoilla kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) (24). Komissio katsoi myös, että vaikka Neuwogesin järjestämä tarjouskilpailumenettely oli rajallinen, se osoittaa, että Neuwogesilla oli mahdollisuus hankkia tietoa markkinoista ja tehdä taloudellisesti järkevä päätös (25). Komissio viittasi myös siihen tosiasiaan, että sopimuksessa hyväksytty vuoden 2008 vuokrataso vastasi kyseisen alueen keskimääräistä vuokratasoa vuonna 2008 tai oli vain hieman sitä alhaisempi (26).

| (83) | Vaikka kaikki nämä tekijät viittasivat siihen, että yleinen hallintasopimus oli tavallisten markkinaehtojen mukainen, komissio pyysi lisätietoja asianomaisten todellisista odotuksista vuoden 1998 kiinteistömarkkinoilla pystyäkseen arvioimaan esitetyt perustelut syvällisemmin (27). |
| --- | --- |

(83)

Vaikka kaikki nämä tekijät viittasivat siihen, että yleinen hallintasopimus oli tavallisten markkinaehtojen mukainen, komissio pyysi lisätietoja asianomaisten todellisista odotuksista vuoden 1998 kiinteistömarkkinoilla pystyäkseen arvioimaan esitetyt perustelut syvällisemmin (27).

| (84) | Komissio tutki Neuwogesin toimittaman kassavirta-analyysin ja tuli siihen tulokseen, että analyysiä ei menettelyllisten puutteiden vuoksi voitu pitää näyttönä siitä, että Bavaria olisi saanut taloudellista etua (28). |
| --- | --- |

(84)

Komissio tutki Neuwogesin toimittaman kassavirta-analyysin ja tuli siihen tulokseen, että analyysiä ei menettelyllisten puutteiden vuoksi voitu pitää näyttönä siitä, että Bavaria olisi saanut taloudellista etua (28).

| (85) | Komissio päätteli, ettei toimitettujen tietojen avulla voitu todistaa, että Bavaria olisi saanut taloudellista etua (29). Se ilmoitti kuitenkin aikomuksestaan tutkia osapuolten perustelut tarkemmin ja kehotti kaikkia asianomaisia antamaan hyödyllisiä lisätietoja (30). |
| --- | --- |

(85)

Komissio päätteli, ettei toimitettujen tietojen avulla voitu todistaa, että Bavaria olisi saanut taloudellista etua (29). Se ilmoitti kuitenkin aikomuksestaan tutkia osapuolten perustelut tarkemmin ja kehotti kaikkia asianomaisia antamaan hyödyllisiä lisätietoja (30).

6.   ASIAN KÄSITTELY KANSALLISISSA TUOMIOISTUIMISSA

| (86) | Rostockin alueellinen tuomioistuin antoi 28 päivänä marraskuuta 2008 tuomionsa Bavarian ja Neuwogesin välisessä ensimmäisen asteen oikeuskäsittelyssä. Bavaria oli nostanut kanteen, koska Neuwoges oli vuoden 2006 lokakuusta lähtien kieltäytynyt maksamasta yleisen hallintasopimuksen mukaista kuukausittaista takaisinvuokrausmaksua väittäen, että sopimus oli sääntöjenvastaisen valtiontuen vuoksi mitätön. |
| --- | --- |

(86)

Rostockin alueellinen tuomioistuin antoi 28 päivänä marraskuuta 2008 tuomionsa Bavarian ja Neuwogesin välisessä ensimmäisen asteen oikeuskäsittelyssä. Bavaria oli nostanut kanteen, koska Neuwoges oli vuoden 2006 lokakuusta lähtien kieltäytynyt maksamasta yleisen hallintasopimuksen mukaista kuukausittaista takaisinvuokrausmaksua väittäen, että sopimus oli sääntöjenvastaisen valtiontuen vuoksi mitätön.

| (87) | Rostockin alueellinen tuomioistuin ilmoitti tuomiossaan, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta tuli tarkastella kokonaisuutena, ei erillisinä sopimuksina, sillä ne olivat osa samaa myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä (31). |
| --- | --- |

(87)

Rostockin alueellinen tuomioistuin ilmoitti tuomiossaan, että maanvuokraus- ja myyntisopimusta sekä yleistä hallintasopimusta tuli tarkastella kokonaisuutena, ei erillisinä sopimuksina, sillä ne olivat osa samaa myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä (31).

| (88) | Maanvuokraus- ja myyntisopimukseen liittyen Rostockin alueellinen tuomioistuin laski tonttien vuosittaisen vuokran sopimuksen ensimmäisille 30 vuodelle ja sai tulokseksi [...] prosenttia vuodessa. Tuomioistuin ei pitänyt tätä kohtuuttoman alhaisena korvauksena, sillä Neuwoges sai ensimmäisten 30 vuoden vuokran etukäteen ja pystyi sijoittamaan sen. Tämä ei olisi onnistunut, jos vuokra olisi maksettu vuosittain (32). |
| --- | --- |

(88)

Maanvuokraus- ja myyntisopimukseen liittyen Rostockin alueellinen tuomioistuin laski tonttien vuosittaisen vuokran sopimuksen ensimmäisille 30 vuodelle ja sai tulokseksi [...] prosenttia vuodessa. Tuomioistuin ei pitänyt tätä kohtuuttoman alhaisena korvauksena, sillä Neuwoges sai ensimmäisten 30 vuoden vuokran etukäteen ja pystyi sijoittamaan sen. Tämä ei olisi onnistunut, jos vuokra olisi maksettu vuosittain (32).

| (89) | Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, että Neuwogesille myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen perusteella myönnetty velkojen mitätöinti oli otettava täysimääräisesti huomioon, sillä sen ansiosta velkojen mitätöinnin edellytykset täyttyivät (33). Kun velkojen mitätöinti lisätään rakennusten ostohintaan, seurauksena oleva hinta on vain 16 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 2007 arviossa rakennuksille määritetty arvo. Hinta ei siis ole suhteeton rakennusten arvoon nähden (34). Tuomioistuin katsoi, että Neuwoges hyötyi alhaisesta myyntihinnasta, sillä alhainen hinta pienensi Bavarian kokonaisinvestointia ja sitä vastaavaa takaisinvuokrausmaksua (35). Tuomioistuimen mukaan alhaisesta myyntihinnasta oli hyötyä myös siksi, että Neuwogesin maksuvelvoite velkahelpotusrahastoon riippui myynnistä saadusta hinnasta (36). |
| --- | --- |

(89)

Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, että Neuwogesille myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen perusteella myönnetty velkojen mitätöinti oli otettava täysimääräisesti huomioon, sillä sen ansiosta velkojen mitätöinnin edellytykset täyttyivät (33). Kun velkojen mitätöinti lisätään rakennusten ostohintaan, seurauksena oleva hinta on vain 16 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 2007 arviossa rakennuksille määritetty arvo. Hinta ei siis ole suhteeton rakennusten arvoon nähden (34). Tuomioistuin katsoi, että Neuwoges hyötyi alhaisesta myyntihinnasta, sillä alhainen hinta pienensi Bavarian kokonaisinvestointia ja sitä vastaavaa takaisinvuokrausmaksua (35). Tuomioistuimen mukaan alhaisesta myyntihinnasta oli hyötyä myös siksi, että Neuwogesin maksuvelvoite velkahelpotusrahastoon riippui myynnistä saadusta hinnasta (36).

| (90) | Yleisen hallintasopimuksen osalta Rostockin alueellinen tuomioistuin oli sitä mieltä, että 30 vuoden sopimuskausi ei ollut epätavallinen kiinteistöjen vuokratoimenpiteissä (37). Lisäksi se katsoi, ettei sopimuksen mukainen alun perin [...] euron neliömetrikohtainen takaisinvuokrausmaksu ollut suhteeton verrattuna vastaavien rakennusten keskimääräisiin vuokriin kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) (38). Rostockin alueellinen tuomioistuin piti myös takaisinvuokrausmaksun vuosittaista [...] prosentin korotusta perusteltuna ottaen huomioon vuosien 1970–1998 keskimääräisen inflaation (3,52 prosenttia vuodessa) (39). Tuomioistuin huomautti myös, että vuokrien tosiasiallinen kehitys kyseisellä alueella sopimuksen ensimmäisten 10 vuoden aikana vastasi suunnilleen sopimuksen mukaista korotusta. Lisäksi tuomioistuin totesi, että hallinto- ja ylläpitokustannukset oli laskettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti eivätkä ne aiheuttaneet etua Bavarialle (40). |
| --- | --- |

(90)

Yleisen hallintasopimuksen osalta Rostockin alueellinen tuomioistuin oli sitä mieltä, että 30 vuoden sopimuskausi ei ollut epätavallinen kiinteistöjen vuokratoimenpiteissä (37). Lisäksi se katsoi, ettei sopimuksen mukainen alun perin [...] euron neliömetrikohtainen takaisinvuokrausmaksu ollut suhteeton verrattuna vastaavien rakennusten keskimääräisiin vuokriin kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) (38). Rostockin alueellinen tuomioistuin piti myös takaisinvuokrausmaksun vuosittaista [...] prosentin korotusta perusteltuna ottaen huomioon vuosien 1970–1998 keskimääräisen inflaation (3,52 prosenttia vuodessa) (39). Tuomioistuin huomautti myös, että vuokrien tosiasiallinen kehitys kyseisellä alueella sopimuksen ensimmäisten 10 vuoden aikana vastasi suunnilleen sopimuksen mukaista korotusta. Lisäksi tuomioistuin totesi, että hallinto- ja ylläpitokustannukset oli laskettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti eivätkä ne aiheuttaneet etua Bavarialle (40).

| (91) | Mitä tulee [...] prosentin vuokranmenetysriskiin, Rostockin alueellinen tuomioistuin katsoi, että jokaisessa vuokrasopimuksessa vuokraajan on hyväksyttävä se riski, ettei vuokrattua kohdetta voida käyttää suunnitellulla tavalla (41). Tuomioistuin perusteli näkökantaansa toteamalla, ettei yksikään luottolaitos ottaisi vastuuta siitä, voidaanko kiinteistöä, jota varten laina on otettu, käyttää aiotulla tavalla. |
| --- | --- |

(91)

Mitä tulee [...] prosentin vuokranmenetysriskiin, Rostockin alueellinen tuomioistuin katsoi, että jokaisessa vuokrasopimuksessa vuokraajan on hyväksyttävä se riski, ettei vuokrattua kohdetta voida käyttää suunnitellulla tavalla (41). Tuomioistuin perusteli näkökantaansa toteamalla, ettei yksikään luottolaitos ottaisi vastuuta siitä, voidaanko kiinteistöä, jota varten laina on otettu, käyttää aiotulla tavalla.

| (92) | Rostockin alueellinen tuomioistuin vertasi myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä aiheutuvaa keskimääräistä takaisinvuokraushintaa tavallisten lainojen korkoihin. Se totesi takaisinvuokrauksen vuotuisen koron olevan keskimäärin [...] prosenttia vuodessa ja katsoi, ettei sitä voitu pitää suhteettomana rakennuslainojen todennäköiseen korkokehitykseen nähden, sillä korko voi olla jopa 10 prosenttia vuodessa (42). |
| --- | --- |

(92)

Rostockin alueellinen tuomioistuin vertasi myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä aiheutuvaa keskimääräistä takaisinvuokraushintaa tavallisten lainojen korkoihin. Se totesi takaisinvuokrauksen vuotuisen koron olevan keskimäärin [...] prosenttia vuodessa ja katsoi, ettei sitä voitu pitää suhteettomana rakennuslainojen todennäköiseen korkokehitykseen nähden, sillä korko voi olla jopa 10 prosenttia vuodessa (42).

| (93) | Lopuksi Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, ettei Bavarialle ollut annettu etua, sillä myös markkinatalouden toimija olisi tehnyt kyseessä olevat sopimukset (43). |
| --- | --- |

(93)

Lopuksi Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, ettei Bavarialle ollut annettu etua, sillä myös markkinatalouden toimija olisi tehnyt kyseessä olevat sopimukset (43).

| (94) | Neuwoges valitti tuomiosta, ja oikeudenkäynti on vireillä Rostockin hovioikeudessa. |
| --- | --- |

(94)

Neuwoges valitti tuomiosta, ja oikeudenkäynti on vireillä Rostockin hovioikeudessa.

| (95) | Bavaria pani vireille oikeudenkäynnin Greifswaldin hallintotuomioistuimessa saadakseen päätöksen, joka antaisi sille oikeuden tutustua kaikkiin Neuwogesin ja Neubrandenburgin kaupungin hallussa oleviin asiakirjoihin, jotka koskevat kyseessä olevia sopimuksia. Bavaria ilmoitti yrittäneensä aiemmin saada asiakirjat nähtäväkseen tiedonvapauslain mukaisella hakemuksella. Neubrandenburg kuitenkin hylkäsi hakemuksen sillä perusteella, että Bavarialla oli jo käytössään kaikki Rostockin alueellisen tuomioistuimen ja hovioikeuden oikeudenkäyntiin sekä komission menettelyyn liittyvät tarpeelliset asiakirjat (44). Asia on yhä vireillä Greifswaldin hallintotuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(95)

Bavaria pani vireille oikeudenkäynnin Greifswaldin hallintotuomioistuimessa saadakseen päätöksen, joka antaisi sille oikeuden tutustua kaikkiin Neuwogesin ja Neubrandenburgin kaupungin hallussa oleviin asiakirjoihin, jotka koskevat kyseessä olevia sopimuksia. Bavaria ilmoitti yrittäneensä aiemmin saada asiakirjat nähtäväkseen tiedonvapauslain mukaisella hakemuksella. Neubrandenburg kuitenkin hylkäsi hakemuksen sillä perusteella, että Bavarialla oli jo käytössään kaikki Rostockin alueellisen tuomioistuimen ja hovioikeuden oikeudenkäyntiin sekä komission menettelyyn liittyvät tarpeelliset asiakirjat (44). Asia on yhä vireillä Greifswaldin hallintotuomioistuimessa.

7.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

7.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU TUKI

| (96) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Toimenpide katsotaan valtiontueksi, jos seuraavat neljä edellytystä täyttyvät:






  a) | Toimenpiteestä aiheutuu yritykselle valikoivaa taloudellista etua. |
| --- | --- | --- |

(96)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Toimenpide katsotaan valtiontueksi, jos seuraavat neljä edellytystä täyttyvät:

a)

Toimenpiteestä aiheutuu yritykselle valikoivaa taloudellista etua.

| b) | Toimenpide katsotaan valtion toiminnaksi, ja se rahoitetaan valtion varoista. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide katsotaan valtion toiminnaksi, ja se rahoitetaan valtion varoista.

| c) | Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

c)

Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| d) | Toimenpide voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

Toimenpide voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.1   Yritykselle aiheutuva valikoiva etu: yleiset periaatteet

| (97) | Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan edellytykset, jotka toimenpiteen on täytettävä, jotta se voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi tueksi, eivät täyty, jos edunsaajayritys olisi tavallisia markkinaolosuhteita vastaavissa olosuhteissa voinut saada saman edun kuin se sai valtion varojen avulla. Jotta voidaan arvioida, olisiko markkinatalouden toimija hyväksynyt saman toimenpiteen tavallisissa markkinaolosuhteissa tilanteessa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti valtion tilannetta, huomioon tulee ottaa vain hyödyt ja velvoitteet, jotka liittyvät valtion ominaisuuteen osakkeenomistajana, ei viranomaisena (45). |
| --- | --- |

(97)

Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan edellytykset, jotka toimenpiteen on täytettävä, jotta se voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi tueksi, eivät täyty, jos edunsaajayritys olisi tavallisia markkinaolosuhteita vastaavissa olosuhteissa voinut saada saman edun kuin se sai valtion varojen avulla. Jotta voidaan arvioida, olisiko markkinatalouden toimija hyväksynyt saman toimenpiteen tavallisissa markkinaolosuhteissa tilanteessa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti valtion tilannetta, huomioon tulee ottaa vain hyödyt ja velvoitteet, jotka liittyvät valtion ominaisuuteen osakkeenomistajana, ei viranomaisena (45).

| (98) | Mahdollisuus verrata toimintaa markkinatalouden toimijan mahdolliseen toimintaan riippuu siitä, onko jäsenvaltio myöntänyt yritykselle taloudellisen edun taloudellisen toimijan ominaisuudessa eikä viranomaisen ominaisuudessa. Tästä seuraa, että jos jäsenvaltio vetoaa hallinnollisen menettelyn kuluessa kyseiseen arviointiperusteeseen, sen on epäselvässä tapauksessa osoitettava kiistattomasti sekä objektiivisten ja varmennettavissa olevien seikkojen perusteella, että se toteutti toimenpiteen taloudellisen toimijan ominaisuudessa. Näistä seikoista tulee ilmetä selvästi, että jäsenvaltio on ennen taloudellisen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa päättänyt harjoittaa yritykseen liittyvää taloudellista toimintaa täytäntöönpannun toimenpiteen muodossa. Tältä osin voidaan edellyttää muun muassa seikkoja, joista ilmenee, että päätös perustui taloudellisiin arviointeihin, jotka rinnastuvat arviointeihin, joita johdonmukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja, jonka tilanne vastaa mahdollisimman tarkasti kyseisen valtion tilannetta, olisi laatinut ennen tällaisen sijoituksen tekemistä arvioidakseen sen tulevan tuottavuuden. |
| --- | --- |

(98)

Mahdollisuus verrata toimintaa markkinatalouden toimijan mahdolliseen toimintaan riippuu siitä, onko jäsenvaltio myöntänyt yritykselle taloudellisen edun taloudellisen toimijan ominaisuudessa eikä viranomaisen ominaisuudessa. Tästä seuraa, että jos jäsenvaltio vetoaa hallinnollisen menettelyn kuluessa kyseiseen arviointiperusteeseen, sen on epäselvässä tapauksessa osoitettava kiistattomasti sekä objektiivisten ja varmennettavissa olevien seikkojen perusteella, että se toteutti toimenpiteen taloudellisen toimijan ominaisuudessa. Näistä seikoista tulee ilmetä selvästi, että jäsenvaltio on ennen taloudellisen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa päättänyt harjoittaa yritykseen liittyvää taloudellista toimintaa täytäntöönpannun toimenpiteen muodossa. Tältä osin voidaan edellyttää muun muassa seikkoja, joista ilmenee, että päätös perustui taloudellisiin arviointeihin, jotka rinnastuvat arviointeihin, joita johdonmukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja, jonka tilanne vastaa mahdollisimman tarkasti kyseisen valtion tilannetta, olisi laatinut ennen tällaisen sijoituksen tekemistä arvioidakseen sen tulevan tuottavuuden.

| (99) | Sitä vastoin kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan, että jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen markkinatalouden toimijan ominaisuudessaan (46). |
| --- | --- |

(99)

Sitä vastoin kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan, että jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen markkinatalouden toimijan ominaisuudessaan (46).

| (100) | Tästä seuraa, ettei osapuolten esittämiä asiakirjoja, jotka on laadittu toimenpiteen hyväksymisen jälkeen, voida ottaa tässä tapauksessa sellaisenaan huomioon arvioitaessa markkinataloustoimijaperiaatteen noudattamista. |
| --- | --- |

(100)

Tästä seuraa, ettei osapuolten esittämiä asiakirjoja, jotka on laadittu toimenpiteen hyväksymisen jälkeen, voida ottaa tässä tapauksessa sellaisenaan huomioon arvioitaessa markkinataloustoimijaperiaatteen noudattamista.

| (101) | Tästä seuraa myös, ettei velkahelpotusta koskevan lain vaikutusta Neuwogesin taloudelliseen tilanteeseen voida myöskään ottaa tässä tapauksessa huomioon arvioitaessa markkinataloustoimijaperiaatteen noudattamista. Velkahelpotusta koskevalla lailla ajettiin poliittista tavoitetta, ja vain rajallinen joukko yrityksiä (velkahelpotusta koskevan lain 2 §) oli kelpoisia saamaan sen mukaiset edut. Lakia ei olisi sovellettu markkinatalouden toimijaan, jonka tilanne vastasi mahdollisimman tarkasti Neuwogesin tilannetta. |
| --- | --- |

(101)

Tästä seuraa myös, ettei velkahelpotusta koskevan lain vaikutusta Neuwogesin taloudelliseen tilanteeseen voida myöskään ottaa tässä tapauksessa huomioon arvioitaessa markkinataloustoimijaperiaatteen noudattamista. Velkahelpotusta koskevalla lailla ajettiin poliittista tavoitetta, ja vain rajallinen joukko yrityksiä (velkahelpotusta koskevan lain 2 §) oli kelpoisia saamaan sen mukaiset edut. Lakia ei olisi sovellettu markkinatalouden toimijaan, jonka tilanne vastasi mahdollisimman tarkasti Neuwogesin tilannetta.

7.1.2   Asian arvioinnin rakenne

| (102) | Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä olevista sopimuksista aiheutunut etua Bavarialle, on määritettävä, ovatko sopimukset sellaisia toimenpiteitä, jotka markkinatalouden toimija olisi toteuttanut tilanteessa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti Neuwogesin tilannetta. |
| --- | --- |

(102)

Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä olevista sopimuksista aiheutunut etua Bavarialle, on määritettävä, ovatko sopimukset sellaisia toimenpiteitä, jotka markkinatalouden toimija olisi toteuttanut tilanteessa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti Neuwogesin tilannetta.

| (103) | Komission arvioinnissa on kolme vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa arvioidaan Neuwogesille toimenpiteestä aiheutuneet taloudelliset seuraukset, jotta voidaan määrittää, mitä tuottoja se saattoi odottaa toimenpiteestä (7.2 jakso). Tämän jälkeen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä verrataan muihin vaihtoehtoihin, kuten suoraan myyntiin, jotta voidaan selvittää, olisiko jokin saatavilla olleista vaihtoehdoista ollut taloudellisesti kannattavampi (7.3 jakso). Lopuksi kyseessä olevaa toimenpidettä verrataan samoihin aikoihin toteutettuihin vastaaviin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteisiin, Neuwogesin järjestämän rajallisen tarjouskilpailumenettelyn tulokset arvioidaan ja toimenpiteen ehtoja verrataan kyseisen ajankohdan (vuoden 1997 loppu ja vuoden 1998 alku) muiden rahoitustoimenpiteiden yleisiin korkoihin (7.4 jakso). Näiden kolmen arviointitason perusteella voidaan päätellä, toimiko Neuwoges markkinatalouden toimijan tavoin. |
| --- | --- |

(103)

Komission arvioinnissa on kolme vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa arvioidaan Neuwogesille toimenpiteestä aiheutuneet taloudelliset seuraukset, jotta voidaan määrittää, mitä tuottoja se saattoi odottaa toimenpiteestä (7.2 jakso). Tämän jälkeen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä verrataan muihin vaihtoehtoihin, kuten suoraan myyntiin, jotta voidaan selvittää, olisiko jokin saatavilla olleista vaihtoehdoista ollut taloudellisesti kannattavampi (7.3 jakso). Lopuksi kyseessä olevaa toimenpidettä verrataan samoihin aikoihin toteutettuihin vastaaviin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteisiin, Neuwogesin järjestämän rajallisen tarjouskilpailumenettelyn tulokset arvioidaan ja toimenpiteen ehtoja verrataan kyseisen ajankohdan (vuoden 1997 loppu ja vuoden 1998 alku) muiden rahoitustoimenpiteiden yleisiin korkoihin (7.4 jakso). Näiden kolmen arviointitason perusteella voidaan päätellä, toimiko Neuwoges markkinatalouden toimijan tavoin.

7.2   TOIMENPITEEN TALOUDELLISET VAIKUTUKSET NEUWOGESIIN

| (104) | Tarkasteltavan toimenpiteen taloudellisten vaikutusten arvioinnin ensimmäisessä vaiheessa määritetään toimenpiteen luonne. Tässä tapauksessa pohditaan pääasiassa sitä, ovatko Neuwogesin ja Bavarian väliset kaksi sopimusta yhden toimenpidekokonaisuuden kaksi osaa vai onko ne arvioitava erillisinä toimenpiteinä (7.2.1 jakso). Toimenpiteestä Neuwogesille aiheutuneiden taloudellisten vaikutusten asianmukaisen arvioinnin helpottamiseksi tarkastellaan myös myynti- ja takaisinvuokrausmallin toimintaperiaatetta (7.2.2 jakso). Kun maanvuokraus- ja myyntisopimuksen (7.2.3 jakso) sekä yleisen hallintasopimuksen (7.2.4 jakso) taloudelliset vaikutukset on tutkittu huolellisesti erikseen, arvioidaan, miten tuottoisa toimenpiteen voitiin kaiken kaikkiaan odottaa olevan Neuwogesille (7.2.5 jakso). |
| --- | --- |

(104)

Tarkasteltavan toimenpiteen taloudellisten vaikutusten arvioinnin ensimmäisessä vaiheessa määritetään toimenpiteen luonne. Tässä tapauksessa pohditaan pääasiassa sitä, ovatko Neuwogesin ja Bavarian väliset kaksi sopimusta yhden toimenpidekokonaisuuden kaksi osaa vai onko ne arvioitava erillisinä toimenpiteinä (7.2.1 jakso). Toimenpiteestä Neuwogesille aiheutuneiden taloudellisten vaikutusten asianmukaisen arvioinnin helpottamiseksi tarkastellaan myös myynti- ja takaisinvuokrausmallin toimintaperiaatetta (7.2.2 jakso). Kun maanvuokraus- ja myyntisopimuksen (7.2.3 jakso) sekä yleisen hallintasopimuksen (7.2.4 jakso) taloudelliset vaikutukset on tutkittu huolellisesti erikseen, arvioidaan, miten tuottoisa toimenpiteen voitiin kaiken kaikkiaan odottaa olevan Neuwogesille (7.2.5 jakso).

7.2.1   Arvioidaanko kyseessä olevia sopimuksia yhdessä vai erikseen

| (105) | On huomattava, että sekä komission menettelyn aloittamisesta antamassa päätöksessä että Rostockin alueellisen tuomioistuimen antamassa tuomiossa todetaan, että kyseessä olevia kahta sopimusta on arvioitava yhdessä (47). Muodollisessa tutkinnassa päädyttiin samaan lopputulokseen seuraavista syistä:






  a) | Sopimukset ovat yhden myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toisiaan täydentävät osat. Bavarian laatimasta erityistä myynti- ja takaisinvuokrausmallia mainostavasta esitteestä kävi ilmi, että toimenpide toteutetaan kahdella sopimuksella, joista toinen koskee myyntiä ja toinen takaisinvuokrausta (48). Molempiin sopimukseen viitattiin siis alusta lähtien yhtenä toimenpidekokonaisuutena. |
| --- | --- | --- |

(105)

On huomattava, että sekä komission menettelyn aloittamisesta antamassa päätöksessä että Rostockin alueellisen tuomioistuimen antamassa tuomiossa todetaan, että kyseessä olevia kahta sopimusta on arvioitava yhdessä (47). Muodollisessa tutkinnassa päädyttiin samaan lopputulokseen seuraavista syistä:

a)

Sopimukset ovat yhden myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toisiaan täydentävät osat. Bavarian laatimasta erityistä myynti- ja takaisinvuokrausmallia mainostavasta esitteestä kävi ilmi, että toimenpide toteutetaan kahdella sopimuksella, joista toinen koskee myyntiä ja toinen takaisinvuokrausta (48). Molempiin sopimukseen viitattiin siis alusta lähtien yhtenä toimenpidekokonaisuutena.

| b) | Sopimukset tehtiin samana päivänä (21 päivänä tammikuuta 1998), ja niissä viitataan toisiinsa (49). Tämä osoittaa, että sopimukset olivat tiiviissä yhteydessä toisiinsa eikä kumpaakaan sopimusta olisi tehty ilman toista. |
| --- | --- |

b)

Sopimukset tehtiin samana päivänä (21 päivänä tammikuuta 1998), ja niissä viitataan toisiinsa (49). Tämä osoittaa, että sopimukset olivat tiiviissä yhteydessä toisiinsa eikä kumpaakaan sopimusta olisi tehty ilman toista.

| c) | Sopimusten ehdot liittyvät erottamattomasti toisiinsa, mikä ilmenee Bavarian alkuperäisestä hintalaskelmasta, jonka Neuwoges on toimittanut (50). Etukäteen maksetun käteismaksun suuruus riippui Neuwogesin kuukausittain maksamasta takaisinvuokrausmaksusta ja Bavarian investoinnista rakennusten nykyaikaistamiseen. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteessä takaisinvuokrausmaksun tarkoituksena onkin maksaa takaisin vuokralleantajan alkuperäinen investointi. Tämä tarkoittaa, että jos yleisen hallintasopimuksen ehdot olisivat olleet toisenlaiset, myös maanvuokraus- ja myyntisopimuksen luvut olisivat muuttuneet, ja päinvastoin (51). |
| --- | --- |

c)

Sopimusten ehdot liittyvät erottamattomasti toisiinsa, mikä ilmenee Bavarian alkuperäisestä hintalaskelmasta, jonka Neuwoges on toimittanut (50). Etukäteen maksetun käteismaksun suuruus riippui Neuwogesin kuukausittain maksamasta takaisinvuokrausmaksusta ja Bavarian investoinnista rakennusten nykyaikaistamiseen. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteessä takaisinvuokrausmaksun tarkoituksena onkin maksaa takaisin vuokralleantajan alkuperäinen investointi. Tämä tarkoittaa, että jos yleisen hallintasopimuksen ehdot olisivat olleet toisenlaiset, myös maanvuokraus- ja myyntisopimuksen luvut olisivat muuttuneet, ja päinvastoin (51).

| d) | Neuwogesin hallintoneuvoston kokousten pöytäkirjoista ilmenee, että Neuwoges piti kyseistä kahta sopimusta aina yhden toimenpidekokonaisuuden osina (52). Esimerkiksi hallintoneuvoston 30 päivänä lokakuuta 1997 ja 16 päivänä joulukuuta 1997 pidettyihin kokouksiin toimitetuista huomautuksista ilmenee, että ostajan ostohinnan rahoitus perustuu takaisinvuokrausmalliin. Tämä osoittaa, että Neuwoges oli täysin tietoinen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen välisestä yhteydestä. Lisäksi Neuwogesin johto selitti 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyssä kokouksessa hallintoneuvostolle, että Bavarian kanssa neuvoteltu maksu oli hinta, joka ”paketista” voitaisiin saada, ja että ”paketti” aiheutti yhtiölle joitakin riskejä, jotka olivat kuitenkin siedettäviä. Viittaus ”pakettiin” ja siihen liittyvään riskiin kertoo siitä, että sopimukset katsottiin yhdeksi toimenpidekokonaisuudeksi. |
| --- | --- |

d)

Neuwogesin hallintoneuvoston kokousten pöytäkirjoista ilmenee, että Neuwoges piti kyseistä kahta sopimusta aina yhden toimenpidekokonaisuuden osina (52). Esimerkiksi hallintoneuvoston 30 päivänä lokakuuta 1997 ja 16 päivänä joulukuuta 1997 pidettyihin kokouksiin toimitetuista huomautuksista ilmenee, että ostajan ostohinnan rahoitus perustuu takaisinvuokrausmalliin. Tämä osoittaa, että Neuwoges oli täysin tietoinen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen välisestä yhteydestä. Lisäksi Neuwogesin johto selitti 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyssä kokouksessa hallintoneuvostolle, että Bavarian kanssa neuvoteltu maksu oli hinta, joka ”paketista” voitaisiin saada, ja että ”paketti” aiheutti yhtiölle joitakin riskejä, jotka olivat kuitenkin siedettäviä. Viittaus ”pakettiin” ja siihen liittyvään riskiin kertoo siitä, että sopimukset katsottiin yhdeksi toimenpidekokonaisuudeksi.

| (106) | Neuwogesin perustelut, jotka liittyvät siihen, että vain toinen sopimuksista on vahvistettu notaarilla, eivät ole vakuuttavia. Neuwogesin tärkein perustelu on, että vain toisen sopimuksen vahvistuttaminen notaarilla kertoo osapuolten aikomuksesta tehdä kaksi erillistä, toisistaan riippumatonta sopimusta. Komissio huomauttaa, että koska valtio toteuttaa toimia eri muodoissa ja niitä on arvioitava suhteessa niiden vaikutuksiin, on otettava huomioon, että valtion toimien useat peräkkäiset toimenpiteet on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa katsottava yhdeksi toimeksi. Näin saattaisi olla erityisesti tapauksessa, jossa peräkkäiset toimet liittyvät toisiinsa niin tiiviisti, erityisesti ottaen huomioon niiden ajallisen järjestyksen, niiden tarkoituksen ja yrityksen olosuhteet toimien toteuttamisen aikaan, että ne ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa (53). Yksittäisen toimenpiteen käsite onkin EU:n valtiontukilainsäädännön yhteydessä laajempi kuin Saksan sopimusoikeuden yhteydessä. Johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt seikat osoittavat, että kyseessä olevat sopimukset on niiden ajallisen järjestyksen, niiden tarkoituksen ja yrityksen olosuhteet niiden tekemisen aikaan huomioon ottaen katsottava yhdeksi toimenpiteeksi EU:n valtiontukilainsäädännön mukaan. |
| --- | --- |

(106)

Neuwogesin perustelut, jotka liittyvät siihen, että vain toinen sopimuksista on vahvistettu notaarilla, eivät ole vakuuttavia. Neuwogesin tärkein perustelu on, että vain toisen sopimuksen vahvistuttaminen notaarilla kertoo osapuolten aikomuksesta tehdä kaksi erillistä, toisistaan riippumatonta sopimusta. Komissio huomauttaa, että koska valtio toteuttaa toimia eri muodoissa ja niitä on arvioitava suhteessa niiden vaikutuksiin, on otettava huomioon, että valtion toimien useat peräkkäiset toimenpiteet on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa katsottava yhdeksi toimeksi. Näin saattaisi olla erityisesti tapauksessa, jossa peräkkäiset toimet liittyvät toisiinsa niin tiiviisti, erityisesti ottaen huomioon niiden ajallisen järjestyksen, niiden tarkoituksen ja yrityksen olosuhteet toimien toteuttamisen aikaan, että ne ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa (53). Yksittäisen toimenpiteen käsite onkin EU:n valtiontukilainsäädännön yhteydessä laajempi kuin Saksan sopimusoikeuden yhteydessä. Johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt seikat osoittavat, että kyseessä olevat sopimukset on niiden ajallisen järjestyksen, niiden tarkoituksen ja yrityksen olosuhteet niiden tekemisen aikaan huomioon ottaen katsottava yhdeksi toimenpiteeksi EU:n valtiontukilainsäädännön mukaan.

7.2.2   Taustaa: miten myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide toimii

| (107) | Bavarian ja Neuwogesin välinen toimenpide perustuu Bavarian kiinteistöjen takaisinvuokrausmalliin (Leasingmodell Immobilien). Mallin perusajatuksena on, että ostaja (Bavaria) rahoittaa alkuperäisen investointinsa vuokraamalla ostamansa rakennuksen takaisin myyjälle (Neuwoges). Takaisinvuokrausmallissa käytetään investoinnin määrän ja sitä vastaavien takaisinvuokrausmaksujen määrittämiseen yksinkertaista kaavaa, jossa investointi saadaan jakamalla nimellinen vuotuinen takaisinvuokrausmaksu takaisinvuokraushinnalla (ilmaistaan prosentteina):






  Takaisinvuokraushinta puolestaan lasketaan sopimuksen keston, takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin ja rakennusten jäännösarvon perusteella:

  Takaisinvuokraushinta (%)

  Kesto: 25 vuotta | Jäännös-arvo (%) |
| --- | --- | --- |
| Indeksointi | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 8,385 | 7,687 | 7,35 | 7,02 | 6,701 | 6,39 | 6,068 |
| 50 | 7,80 | 7,149 | 6,836 | 6,53 | 6,232 | 5,943 | 5,661 |
| 100 | 7,066 | 6,478 | 6,194 | 5,917 | 5,647 | 5,384 | 5,129 |

(107)

Bavarian ja Neuwogesin välinen toimenpide perustuu Bavarian kiinteistöjen takaisinvuokrausmalliin (Leasingmodell Immobilien). Mallin perusajatuksena on, että ostaja (Bavaria) rahoittaa alkuperäisen investointinsa vuokraamalla ostamansa rakennuksen takaisin myyjälle (Neuwoges). Takaisinvuokrausmallissa käytetään investoinnin määrän ja sitä vastaavien takaisinvuokrausmaksujen määrittämiseen yksinkertaista kaavaa, jossa investointi saadaan jakamalla nimellinen vuotuinen takaisinvuokrausmaksu takaisinvuokraushinnalla (ilmaistaan prosentteina):

Formula

Formula

Takaisinvuokraushinta puolestaan lasketaan sopimuksen keston, takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin ja rakennusten jäännösarvon perusteella:

Takaisinvuokraushinta (%)

Kesto: 25 vuotta

Jäännös-arvo (%)

Indeksointi

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

8,385

7,687

7,35

7,02

6,701

6,39

6,068

50

7,80

7,149

6,836

6,53

6,232

5,943

5,661

100

7,066

6,478

6,194

5,917

5,647

5,384

5,129

Kesto: 30 vuotta

| | Jäännös-arvo (%) |
| --- | --- |
| Indeksointi | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 7,94 | 7,196 | 6,83 | 6,488 | 6,148 | 5,81 | 5,498 |
| 50 | 7,552 | 6,844 | 6,503 | 6,177 | 5,847 | 5,53 | 5,229 |
| 100 | 7,069 | 6,464 | 6,08 | 5,774 | 5,47 | 5,17 | 4,893 |

Jäännös-arvo (%)

Indeksointi

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

7,94

7,196

6,83

6,488

6,148

5,81

5,498

50

7,552

6,844

6,503

6,177

5,847

5,53

5,229

100

7,069

6,464

6,08

5,774

5,47

5,17

4,893

| (108) | Näin ollen on selvää, että investointi riippuu takaisinvuokraushinnasta ja kuukausittaisesta takaisinvuokrausmaksusta ja päinvastoin. Kun toimenpiteen osapuolet ovat määrittäneet perusarvot (keston, vuotuisen indeksoinnin, jäännösarvon) sekä kokonaisinvestoinnin tai suunnitellun kuukausittaisen takaisinvuokrausmaksun, puuttuvat arvot voidaan laskea. Kaavan mukaan lyhyempi kesto, alhaisempi jäännösarvo, alhaisempi indeksointi tai alhaisempi nimellinen kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu johtaa alhaisempaan kokonaisinvestointiin. |
| --- | --- |

(108)

Näin ollen on selvää, että investointi riippuu takaisinvuokraushinnasta ja kuukausittaisesta takaisinvuokrausmaksusta ja päinvastoin. Kun toimenpiteen osapuolet ovat määrittäneet perusarvot (keston, vuotuisen indeksoinnin, jäännösarvon) sekä kokonaisinvestoinnin tai suunnitellun kuukausittaisen takaisinvuokrausmaksun, puuttuvat arvot voidaan laskea. Kaavan mukaan lyhyempi kesto, alhaisempi jäännösarvo, alhaisempi indeksointi tai alhaisempi nimellinen kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu johtaa alhaisempaan kokonaisinvestointiin.

| (109) | Kun kokonaisinvestointi on määritetty, siitä vähennetään nykyaikaistamisen kustannukset, verot ja muut mahdolliset kulut. Jäljelle jäävä summa on ostohinta. Neuwogesin ja Bavarian välisen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen ostohinnassa (etukäteen maksetussa käteismaksussa) ei erotella toisistaan rakennusten ostamisesta maksettua hintaa ja tonttien vuokraa.






  Bavarian ja Neuwogesin välisen toimenpiteen laskelma |
| --- | --- |
| Kokonaisinvestointi | [...] euroa |
| Nykyaikaistaminen | [...] euroa |
| Verot ja maksut | [...] euroa |
| Yksityistämiskorvaus | [...] euroa |
| Ostohinta | [...] euroa |

(109)

Kun kokonaisinvestointi on määritetty, siitä vähennetään nykyaikaistamisen kustannukset, verot ja muut mahdolliset kulut. Jäljelle jäävä summa on ostohinta. Neuwogesin ja Bavarian välisen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen ostohinnassa (etukäteen maksetussa käteismaksussa) ei erotella toisistaan rakennusten ostamisesta maksettua hintaa ja tonttien vuokraa.

Bavarian ja Neuwogesin välisen toimenpiteen laskelma

Kokonaisinvestointi

[...] euroa

Nykyaikaistaminen

[...] euroa

Verot ja maksut

[...] euroa

Yksityistämiskorvaus

[...] euroa

Ostohinta

[...] euroa

| (110) | Tarkasteltava myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide koostuu kahdesta osasta: maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta sekä yleisestä hallintasopimuksesta, jotka puolestaan liittyvät kertakorvaussopimukseen. Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen, yleisen hallintasopimuksen ja kertakorvaussopimuksen taloudelliset vaikutukset Neuwogesiin on arvioitava tämän valossa. |
| --- | --- |

(110)

Tarkasteltava myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide koostuu kahdesta osasta: maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta sekä yleisestä hallintasopimuksesta, jotka puolestaan liittyvät kertakorvaussopimukseen. Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen, yleisen hallintasopimuksen ja kertakorvaussopimuksen taloudelliset vaikutukset Neuwogesiin on arvioitava tämän valossa.

7.2.3   Maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta Neuwogesille todennäköisesti aiheutuvat taloudelliset vaikutukset

| (111) | Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen keskeiset osat ovat rakennusten myyminen sekä niiden tonttien vuokraaminen 75 vuodeksi. Bavaria sitoutui maksamaan Neuwogesille yhteensä [...] euroa, josta [...] euroa kattoi tontin pääomitetun vuokran 31 päivään joulukuuta 2028 asti ja [...] euroa rakennusten ostohinnan (54). Lisäksi Bavaria maksaa 1 päivästä tammikuuta 2029 alkaen kymmenen vuoden ajan vuosittaista vuokraa, joka on [...] prosenttia tontin nykyarvosta eli [...] euroa neliömetriä kohden tai [...] euroa vuodessa (55). Vuodesta 2039 aina maanvuokraus- ja myyntisopimuksen päättymisvuoden 2073 loppuun asti vuokra mukautetaan elinkustannusindeksin mukaisesti, jos indeksi muuttuu yli [...] prosenttia (56). |
| --- | --- |

(111)

Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen keskeiset osat ovat rakennusten myyminen sekä niiden tonttien vuokraaminen 75 vuodeksi. Bavaria sitoutui maksamaan Neuwogesille yhteensä [...] euroa, josta [...] euroa kattoi tontin pääomitetun vuokran 31 päivään joulukuuta 2028 asti ja [...] euroa rakennusten ostohinnan (54). Lisäksi Bavaria maksaa 1 päivästä tammikuuta 2029 alkaen kymmenen vuoden ajan vuosittaista vuokraa, joka on [...] prosenttia tontin nykyarvosta eli [...] euroa neliömetriä kohden tai [...] euroa vuodessa (55). Vuodesta 2039 aina maanvuokraus- ja myyntisopimuksen päättymisvuoden 2073 loppuun asti vuokra mukautetaan elinkustannusindeksin mukaisesti, jos indeksi muuttuu yli [...] prosenttia (56).

| (112) | Rakennusten ostamisen ja niiden tonttien vuokraamisen lisäksi Bavaria otti vastaan velvoitteen nykyaikaistaa rakennukset ja suostui tekemään rakennustöistä sopimuksen Neuwogesin tytäryhtiön BRG:n kanssa. |
| --- | --- |

(112)

Rakennusten ostamisen ja niiden tonttien vuokraamisen lisäksi Bavaria otti vastaan velvoitteen nykyaikaistaa rakennukset ja suostui tekemään rakennustöistä sopimuksen Neuwogesin tytäryhtiön BRG:n kanssa.

| (113) | Bavarian Neuwogesille maanvuokraus- ja myyntisopimuksen mukaisesti maksaman ostohinnan määrittämistä varten osapuolet sopivat, että kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu on [...] euroa neliömetriä kohden, vuosittainen indeksointi on [...] prosenttia, rakennusten jäännösarvo on [...] prosenttia (jonka Neuwoges maksaa 75-vuotisen maanvuokraussopimuksen päätyttyä ja joka perustuu asiantuntijan senaikaiseen arvioon) ja takaisinvuokraus kestää 30 vuotta (57). Näihin lukuihin perustuva kokonaisinvestointi oli [...] euroa (58). Kun tästä vähennettiin [...] euron nykyaikaistamiskustannukset, [...] euron yksityistämiskustannukset sekä [...] euron verot ja maksut, myyntihinnaksi tuli [...] euroa (59). |
| --- | --- |

(113)

Bavarian Neuwogesille maanvuokraus- ja myyntisopimuksen mukaisesti maksaman ostohinnan määrittämistä varten osapuolet sopivat, että kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu on [...] euroa neliömetriä kohden, vuosittainen indeksointi on [...] prosenttia, rakennusten jäännösarvo on [...] prosenttia (jonka Neuwoges maksaa 75-vuotisen maanvuokraussopimuksen päätyttyä ja joka perustuu asiantuntijan senaikaiseen arvioon) ja takaisinvuokraus kestää 30 vuotta (57). Näihin lukuihin perustuva kokonaisinvestointi oli [...] euroa (58). Kun tästä vähennettiin [...] euron nykyaikaistamiskustannukset, [...] euron yksityistämiskustannukset sekä [...] euron verot ja maksut, myyntihinnaksi tuli [...] euroa (59).

Formula

Formula

| (114) | Tämä lopullinen hinta jaettiin lopuksi rakennusten hinnaksi ([...] prosenttia = [...] euroa) ja tonttien pääomitetuksi vuokraksi ([...] prosenttia = [...] euroa) (60). Tonteille ja rakennuksille kohdistettuja summia ei laskettu erikseen, vaan ne määritettiin osuuksina kokonaishinnasta. |
| --- | --- |

(114)

Tämä lopullinen hinta jaettiin lopuksi rakennusten hinnaksi ([...] prosenttia = [...] euroa) ja tonttien pääomitetuksi vuokraksi ([...] prosenttia = [...] euroa) (60). Tonteille ja rakennuksille kohdistettuja summia ei laskettu erikseen, vaan ne määritettiin osuuksina kokonaishinnasta.

| (115) | Ensimmäiset Neuwogesin toimenpiteestä saamat edut olivatkin [...] euron suuruinen käteismaksu ja tonttien vuokratulot, joita Bavaria alkaa maksaa 30 vuoden päästä. |
| --- | --- |

(115)

Ensimmäiset Neuwogesin toimenpiteestä saamat edut olivatkin [...] euron suuruinen käteismaksu ja tonttien vuokratulot, joita Bavaria alkaa maksaa 30 vuoden päästä.

7.2.3.1   Muut tekijät

Yksityistämiskorvaus

| (116) | Tässä vaiheessa on huomattava, että Bavarian Neuwogesille yksityistämiskorvauksena maksamat [...] euron käteismaksut on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(116)

Tässä vaiheessa on huomattava, että Bavarian Neuwogesille yksityistämiskorvauksena maksamat [...] euron käteismaksut on otettava huomioon.

| (117) | Bavarian piti rakennusten ostajana ja maan vuokralleottajana pyrkiä kyseessä olevissa sopimuksissa selvästi määrätyllä tavalla myymään osa asunnoista vuokralaisille. Tämä ehto sisältyi sopimukseen, jotta myynti voitiin katsoa velkahelpotusta koskevan lain mukaiseksi välilliseksi yksityistämiseksi. Lain mukaan kaupallisen ostajan on pyrittävä myymään mahdollisimman suuri osa, vähintään kolmannes, toimenpiteellä hankituista asunnoista vuokralaisille (61). Tähän velvollisuuteen liittyi toimia, joilla vuokralaisille ilmoitettiin heidän mahdollisuuksistaan ja joilla selvitettiin vuokralaisten kiinnostusta asuntojen ostamiseen. Toimien toteuttamisvelvoite siirrettiin maanvuokraus- ja myyntisopimuksella (V osan 1–3 kohdat) takaisin Neuwogesille, jonka sovittiin saavan tästä korvaukseksi [...] euroa neliömetriä kohden. Näin yksityistämistoimien kokonaiskorvaukseksi tuli [...] euroa. |
| --- | --- |

(117)

Bavarian piti rakennusten ostajana ja maan vuokralleottajana pyrkiä kyseessä olevissa sopimuksissa selvästi määrätyllä tavalla myymään osa asunnoista vuokralaisille. Tämä ehto sisältyi sopimukseen, jotta myynti voitiin katsoa velkahelpotusta koskevan lain mukaiseksi välilliseksi yksityistämiseksi. Lain mukaan kaupallisen ostajan on pyrittävä myymään mahdollisimman suuri osa, vähintään kolmannes, toimenpiteellä hankituista asunnoista vuokralaisille (61). Tähän velvollisuuteen liittyi toimia, joilla vuokralaisille ilmoitettiin heidän mahdollisuuksistaan ja joilla selvitettiin vuokralaisten kiinnostusta asuntojen ostamiseen. Toimien toteuttamisvelvoite siirrettiin maanvuokraus- ja myyntisopimuksella (V osan 1–3 kohdat) takaisin Neuwogesille, jonka sovittiin saavan tästä korvaukseksi [...] euroa neliömetriä kohden. Näin yksityistämistoimien kokonaiskorvaukseksi tuli [...] euroa.

| (118) | Neuwogesin ei ollut alun perin tarkoitus saada korvausta yksityistämistoimista. Myöhemmin yksityistämistoimista erillisenä korvauksena maksettu summa olikin osa alkuperäistä myyntihintaa (62). Bavarian ei ollut järkevää maksaa Neuwogesille korvausta sellaisten toimien toteuttamisesta, joista ei ollut Bavarialle taloudellista etua. Velkahelpotusta koskevan lain mukaisesta velkahelpotuksesta, jota varten yksityistämistoimia tarvittiin, oli taloudellista etua vain Neuwogesille. |
| --- | --- |

(118)

Neuwogesin ei ollut alun perin tarkoitus saada korvausta yksityistämistoimista. Myöhemmin yksityistämistoimista erillisenä korvauksena maksettu summa olikin osa alkuperäistä myyntihintaa (62). Bavarian ei ollut järkevää maksaa Neuwogesille korvausta sellaisten toimien toteuttamisesta, joista ei ollut Bavarialle taloudellista etua. Velkahelpotusta koskevan lain mukaisesta velkahelpotuksesta, jota varten yksityistämistoimia tarvittiin, oli taloudellista etua vain Neuwogesille.

| (119) | Yksityistämistoimien korvaus vähennettiin kuitenkin myöhemmin myyntihinnasta ja maksettiin erikseen luultavaksi siksi, että jos se olisi jätetty osaksi myyntihintaa, se olisi pitänyt siirtää velkahelpotusrahastoon. Bavarian Neuwogesille maksama myyntihinta pieneni vastaavalla summalla. Bavarian kannalta muutoksella ei ollut taloudellista merkitystä. Neuwoges sai Bavarialta aivan yhtä suuren summan kuin se olisi saanut myös ilman erillistä yksityistämiskorvausta. Neuwoges itse sisällytti yksityistämismaksut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä saataviin tuloihin (63). |
| --- | --- |

(119)

Yksityistämistoimien korvaus vähennettiin kuitenkin myöhemmin myyntihinnasta ja maksettiin erikseen luultavaksi siksi, että jos se olisi jätetty osaksi myyntihintaa, se olisi pitänyt siirtää velkahelpotusrahastoon. Bavarian Neuwogesille maksama myyntihinta pieneni vastaavalla summalla. Bavarian kannalta muutoksella ei ollut taloudellista merkitystä. Neuwoges sai Bavarialta aivan yhtä suuren summan kuin se olisi saanut myös ilman erillistä yksityistämiskorvausta. Neuwoges itse sisällytti yksityistämismaksut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä saataviin tuloihin (63).

| (120) | Maksujen käsittely erillisenä korvauksena myyntihinnan osan sijaan oli tärkeää Neuwogesille vain velkahelpotusta koskevan lain vuoksi. Kuten edellä mainittiin (johdanto-osan 101 kappale), markkinatalouden toimija ei olisi ottanut velkahelpotusta koskevaa lakia huomioon. Sillä, että Neuwoges toteutti yksityistämistoimet ja käytti niihin varoja, ei ole merkitystä tässä yhteydessä. Markkinatalouden toimija ei perustaisi toimintaansa velkahelpotusta koskevaan lakiin eikä olisi siksi ryhtynyt yksityistämistoimiin. Siksi toimia ei voitu ottaa huomioon markkinatalouden toimijaa koskevaa arviointiperustetta sovellettaessa. |
| --- | --- |

(120)

Maksujen käsittely erillisenä korvauksena myyntihinnan osan sijaan oli tärkeää Neuwogesille vain velkahelpotusta koskevan lain vuoksi. Kuten edellä mainittiin (johdanto-osan 101 kappale), markkinatalouden toimija ei olisi ottanut velkahelpotusta koskevaa lakia huomioon. Sillä, että Neuwoges toteutti yksityistämistoimet ja käytti niihin varoja, ei ole merkitystä tässä yhteydessä. Markkinatalouden toimija ei perustaisi toimintaansa velkahelpotusta koskevaan lakiin eikä olisi siksi ryhtynyt yksityistämistoimiin. Siksi toimia ei voitu ottaa huomioon markkinatalouden toimijaa koskevaa arviointiperustetta sovellettaessa.

| (121) | Näin ollen Bavarian Neuwogesille yksityistämistoimista maksama korvaus on katsottava merkittäväksi eduksi Neuwogesille ja lisättävä myyntihintaan, jotta pystytään määrittämään Neuwogesille myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä aiheutuneet taloudelliset kokonaisvaikutukset. |
| --- | --- |

(121)

Näin ollen Bavarian Neuwogesille yksityistämistoimista maksama korvaus on katsottava merkittäväksi eduksi Neuwogesille ja lisättävä myyntihintaan, jotta pystytään määrittämään Neuwogesille myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä aiheutuneet taloudelliset kokonaisvaikutukset.

Nykyaikaistaminen

| (122) | Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen yhteydessä toteutetulla nykyaikaistamisella oli taloudellisia vaikutuksia Neuwogesiin. On huomattava, että nykyaikaistamiskustannukset liittyivät suoraan Bavarian maanvuokraus- ja myyntisopimuksen mukaisesti Neuwogesille maksamaan maksuun. Tämä maksu saatiin vähentämällä kokonaisinvestoinnista kustannuksia, nykyaikaistamiskustannukset mukaan luettuina (katso edellä oleva johdanto-osan 109 kappale). Siis mitä korkeammat nykyaikaistamiskustannukset, sitä alhaisempi ostohinta. Tästä syystä toimenpiteen vaihtoehtoisessa laskelmassa, jossa vuokratasot ja indeksointi olivat alhaisemmat ja siten myös takaisinvuokrausmaksut huomattavasti alhaisemmat, ostohinta oli edelleen todellisen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen hintaa korkeampi pääosin siksi, että vaihtoehtoisessa laskelmassa nykyaikaistamiskustannukset olivat paljon alhaisemmat kuin ne, joista Bavaria ja BRG sopivat (64). |
| --- | --- |

(122)

Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen yhteydessä toteutetulla nykyaikaistamisella oli taloudellisia vaikutuksia Neuwogesiin. On huomattava, että nykyaikaistamiskustannukset liittyivät suoraan Bavarian maanvuokraus- ja myyntisopimuksen mukaisesti Neuwogesille maksamaan maksuun. Tämä maksu saatiin vähentämällä kokonaisinvestoinnista kustannuksia, nykyaikaistamiskustannukset mukaan luettuina (katso edellä oleva johdanto-osan 109 kappale). Siis mitä korkeammat nykyaikaistamiskustannukset, sitä alhaisempi ostohinta. Tästä syystä toimenpiteen vaihtoehtoisessa laskelmassa, jossa vuokratasot ja indeksointi olivat alhaisemmat ja siten myös takaisinvuokrausmaksut huomattavasti alhaisemmat, ostohinta oli edelleen todellisen maanvuokraus- ja myyntisopimuksen hintaa korkeampi pääosin siksi, että vaihtoehtoisessa laskelmassa nykyaikaistamiskustannukset olivat paljon alhaisemmat kuin ne, joista Bavaria ja BRG sopivat (64).

| (123) | Tämän perusteella on todettava, että Bavarian Neuwogesin kokonaan omistamalle tytäryhtiölle BRG:lle kertakorvaussopimuksen mukaisesti maksama nykyaikaistamisen kertakorvaus oli paljon korkeampi kuin Neuwogesin alun perin arvioimat nykyaikaistamiskustannukset (65). Neuwogesin alkuperäisessä arviossa kokonaiskustannukset olivat [...] euroa eli [...] euroa neliömetriä kohden, mutta Bavaria ja Neuwogesin tytäryhtiö BRG sopivat lopulta nykyaikaistamisen kertakorvaukseksi [...] euroa eli [...] euroa neliömetriä kohden. Sovittu korvaus ylitti siis alun perin arvioidut kustannukset [...] eurolla eli [...] prosentilla. Huomattavasti korkeampi kertakorvaus pienensi Bavarian Neuwogesille maanvuokraus- ja myyntisopimuksen mukaisesti maksamaa summaa merkittävästi. |
| --- | --- |

(123)

Tämän perusteella on todettava, että Bavarian Neuwogesin kokonaan omistamalle tytäryhtiölle BRG:lle kertakorvaussopimuksen mukaisesti maksama nykyaikaistamisen kertakorvaus oli paljon korkeampi kuin Neuwogesin alun perin arvioimat nykyaikaistamiskustannukset (65). Neuwogesin alkuperäisessä arviossa kokonaiskustannukset olivat [...] euroa eli [...] euroa neliömetriä kohden, mutta Bavaria ja Neuwogesin tytäryhtiö BRG sopivat lopulta nykyaikaistamisen kertakorvaukseksi [...] euroa eli [...] euroa neliömetriä kohden. Sovittu korvaus ylitti siis alun perin arvioidut kustannukset [...] eurolla eli [...] prosentilla. Huomattavasti korkeampi kertakorvaus pienensi Bavarian Neuwogesille maanvuokraus- ja myyntisopimuksen mukaisesti maksamaa summaa merkittävästi.

| (124) | Alun perin arvioitujen kustannusten ja sovitun kertakorvauksen väliselle erolle ei annettu minkäänlaista selitystä. Tämä on erityisen yllättävää siksi, että Neuwoges piti alun alkaen keskimäärin [...] euroa neliömetriltä olevia arvioituja nykyaikaistamiskustannuksia ”tavallisina” kustannuksina[] (66). Neuwogesin toimittamassa tutkimuksessa Zwischen Sanierung und Abriss: Plattenbauten in den neuen Bundesländern, jäljempänä ’Pestel-tutkimus’, arvioitiin nykyaikaistamisen kustannukset BRG:n arviota vastaaviksi eli [...] eurosta [...] euroon neliömetriä kohden (67). Koska Neuwogesilla oli rakennusten omistajana ja hallinnoijana tarkkaa tietoa niiden nykyaikaistamistarpeista, on vaikea ymmärtää, miksi se olisi alun perin arvioinut ne niin väärin. |
| --- | --- |

(124)

Alun perin arvioitujen kustannusten ja sovitun kertakorvauksen väliselle erolle ei annettu minkäänlaista selitystä. Tämä on erityisen yllättävää siksi, että Neuwoges piti alun alkaen keskimäärin [...] euroa neliömetriltä olevia arvioituja nykyaikaistamiskustannuksia ”tavallisina” kustannuksina[] (66). Neuwogesin toimittamassa tutkimuksessa Zwischen Sanierung und Abriss: Plattenbauten in den neuen Bundesländern, jäljempänä ’Pestel-tutkimus’, arvioitiin nykyaikaistamisen kustannukset BRG:n arviota vastaaviksi eli [...] eurosta [...] euroon neliömetriä kohden (67). Koska Neuwogesilla oli rakennusten omistajana ja hallinnoijana tarkkaa tietoa niiden nykyaikaistamistarpeista, on vaikea ymmärtää, miksi se olisi alun perin arvioinut ne niin väärin.

| (125) | Nykyaikaistamiskustannukset on otettava huomioon maanvuokraus- ja myyntisopimuksen taloudellisia vaikutuksia määritettäessä. On selvää, että sillä, mitä Neuwogesin tytäryhtiö veloitti nykyaikaistamisesta, ei ollut Bavarialle merkitystä, koska nykyaikaistamisen kaikki lisäkustannukset vähennettiin suoraan ostohinnasta. Neuwogesille puolestaan oli ilmeistä taloudellista hyötyä siitä, että Bavaria teetti nykyaikaistamistyöt BRG:llä ja osa myyntihinnasta siirrettiin nykyaikaistamiskustannuksiin. Neuwoges hyötyi viimeksi mainitusta siksi, että sen tytäryhtiön toteuttamasta nykyaikaistamisesta saatuja tuottoja ei tarvinnut siirtää velkahelpotusta koskevan lain mukaisesti velkahelpotusrahastoon. BRG (ja siten Neuwoges) ansaitsi oman arvionsa mukaan Bavarialle toteuttamistaan nykyaikaistamistöistä [...] euron tuotot (68). Nämä tuotot ovat suoraa etua Neuwogesille, ja ne on otettava huomioon. Neuwogesin johtokin painotti myyntihintaa perustellessaan sitä, että BRG sai sopimuksen nykyaikaistamistöiden toteuttamisesta (69). |
| --- | --- |

(125)

Nykyaikaistamiskustannukset on otettava huomioon maanvuokraus- ja myyntisopimuksen taloudellisia vaikutuksia määritettäessä. On selvää, että sillä, mitä Neuwogesin tytäryhtiö veloitti nykyaikaistamisesta, ei ollut Bavarialle merkitystä, koska nykyaikaistamisen kaikki lisäkustannukset vähennettiin suoraan ostohinnasta. Neuwogesille puolestaan oli ilmeistä taloudellista hyötyä siitä, että Bavaria teetti nykyaikaistamistyöt BRG:llä ja osa myyntihinnasta siirrettiin nykyaikaistamiskustannuksiin. Neuwoges hyötyi viimeksi mainitusta siksi, että sen tytäryhtiön toteuttamasta nykyaikaistamisesta saatuja tuottoja ei tarvinnut siirtää velkahelpotusta koskevan lain mukaisesti velkahelpotusrahastoon. BRG (ja siten Neuwoges) ansaitsi oman arvionsa mukaan Bavarialle toteuttamistaan nykyaikaistamistöistä [...] euron tuotot (68). Nämä tuotot ovat suoraa etua Neuwogesille, ja ne on otettava huomioon. Neuwogesin johtokin painotti myyntihintaa perustellessaan sitä, että BRG sai sopimuksen nykyaikaistamistöiden toteuttamisesta (69).

Maanvuokra

| (126) | Siirryttäessä käsittelemään maanvuokraa on tärkeää nostaa esiin Neuwogesin huomio, jonka mukaan Bavarian ei tosiasiassa tarvinnut maksaa vuokraa ensimmäisiltä 30 vuodelta, koska tontin pääomitettu vuokra sisältyi myyntihintaan. Sillä, maksetaanko maanvuokra vuoksittain vai etukäteen pääomitettuna vuokrana, ei kuitenkaan ole varsinaista merkitystä tämän arvion kannalta. Mikään ei osoita, että järjestely olisi ollut järjetön. Järjestely kertoo vain Neuwogesin halusta saada käteismaksu etukäteen. |
| --- | --- |

(126)

Siirryttäessä käsittelemään maanvuokraa on tärkeää nostaa esiin Neuwogesin huomio, jonka mukaan Bavarian ei tosiasiassa tarvinnut maksaa vuokraa ensimmäisiltä 30 vuodelta, koska tontin pääomitettu vuokra sisältyi myyntihintaan. Sillä, maksetaanko maanvuokra vuoksittain vai etukäteen pääomitettuna vuokrana, ei kuitenkaan ole varsinaista merkitystä tämän arvion kannalta. Mikään ei osoita, että järjestely olisi ollut järjetön. Järjestely kertoo vain Neuwogesin halusta saada käteismaksu etukäteen.

| (127) | Ei pidä myöskään unohtaa, että Bavaria on velvollinen maksamaan maanvuokraa vielä yleisen hallintasopimuksen päättymisen jälkeen. Bavarian on 1 päivästä tammikuuta 2029 alkaen maksettava kymmenen vuoden ajan vuosittaista vuokraa, joka on [...] prosenttia tontin nykyarvosta eli [...] euroa neliömetriä kohden. Tämän jälkeen sopimukseen loppuun asti maanvuokra mukautetaan elinkustannusindeksin mukaisesti, jos indeksi muuttuu yli [...] prosenttia. Jos oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi, ettei elinkustannusindeksi muutu, näiden tulevien maksujen nimellisarvo on [...] euroa. Kokonaisarviossa maksujen vuoden 1998 diskontattu arvo on myös otettava huomioon osana Neuwogesin saamaa etua. |
| --- | --- |

(127)

Ei pidä myöskään unohtaa, että Bavaria on velvollinen maksamaan maanvuokraa vielä yleisen hallintasopimuksen päättymisen jälkeen. Bavarian on 1 päivästä tammikuuta 2029 alkaen maksettava kymmenen vuoden ajan vuosittaista vuokraa, joka on [...] prosenttia tontin nykyarvosta eli [...] euroa neliömetriä kohden. Tämän jälkeen sopimukseen loppuun asti maanvuokra mukautetaan elinkustannusindeksin mukaisesti, jos indeksi muuttuu yli [...] prosenttia. Jos oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi, ettei elinkustannusindeksi muutu, näiden tulevien maksujen nimellisarvo on [...] euroa. Kokonaisarviossa maksujen vuoden 1998 diskontattu arvo on myös otettava huomioon osana Neuwogesin saamaa etua.

7.2.3.2   Päätelmät

| (128) | Edellä esitetyn arvioinnin tarkoituksena oli selvittää mahdollisimman tarkkaan, mitä taloudellisia vaikutuksia maanvuokraus- ja myyntisopimuksella oli Neuwogesille. Arviointi johti päätelmään, että Neuwoges on saanut seuraavat edut:






  a) | Bavarian maksama käteishinta ([...] euroa); |
| --- | --- | --- |

(128)

Edellä esitetyn arvioinnin tarkoituksena oli selvittää mahdollisimman tarkkaan, mitä taloudellisia vaikutuksia maanvuokraus- ja myyntisopimuksella oli Neuwogesille. Arviointi johti päätelmään, että Neuwoges on saanut seuraavat edut:

a)

Bavarian maksama käteishinta ([...] euroa);

| b) | yksityistämistoimista maksettu korvaus ([...] euroa); |
| --- | --- |

b)

yksityistämistoimista maksettu korvaus ([...] euroa);

| c) | nykyaikaistamisesta saatu tuotto ([...] euroa); |
| --- | --- |

c)

nykyaikaistamisesta saatu tuotto ([...] euroa);

| d) | vuoden 2029 jälkeisen maanvuokran jälleenostoarvo ([...] euroa diskonttauksen jälkeen). |
| --- | --- |

d)

vuoden 2029 jälkeisen maanvuokran jälleenostoarvo ([...] euroa diskonttauksen jälkeen).

7.2.4   Yleisestä hallintasopimuksesta Neuwogesille todennäköisesti aiheutuvat taloudelliset vaikutukset

| (129) | Neuwoges on yleisen hallintasopimuksen mukaan velvollinen hallinnoimaan kyseessä olevia rakennuksia. Vastineeksi oikeudesta pitää asuntojen ja liiketilan vuokraamisesta kertyvät tulot Neuwogesin on maksettava niiden omistajalle (Bavarialle) kiinteä kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu, joka on [...] euroa nykyaikaistamistöiden valmistumiseen asti ja sen jälkeen [...] euroa (yleisen hallintasopimuksen 3 §). Sopimus on voimassa 30 vuotta nykyaikaistamistöiden päättymisestä lähtien (2 §:n 1 momentti). Kuukausittaisen takaisinvuokrausmaksun indeksointikorotus on [...] prosenttia vuodessa (4 §:n 2 momentti). Seuraavan arvioinnin tarkoituksena on selvittää, mitä taloudellisia vaikutuksia yleisellä hallintasopimuksella on Neuwogesille. |
| --- | --- |

(129)

Neuwoges on yleisen hallintasopimuksen mukaan velvollinen hallinnoimaan kyseessä olevia rakennuksia. Vastineeksi oikeudesta pitää asuntojen ja liiketilan vuokraamisesta kertyvät tulot Neuwogesin on maksettava niiden omistajalle (Bavarialle) kiinteä kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu, joka on [...] euroa nykyaikaistamistöiden valmistumiseen asti ja sen jälkeen [...] euroa (yleisen hallintasopimuksen 3 §). Sopimus on voimassa 30 vuotta nykyaikaistamistöiden päättymisestä lähtien (2 §:n 1 momentti). Kuukausittaisen takaisinvuokrausmaksun indeksointikorotus on [...] prosenttia vuodessa (4 §:n 2 momentti). Seuraavan arvioinnin tarkoituksena on selvittää, mitä taloudellisia vaikutuksia yleisellä hallintasopimuksella on Neuwogesille.

7.2.4.1   Taustaa (laskelmat)

| (130) | Kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu lasketaan kertomalla todennäköinen nettovuokra neliömetriä ja kuukautta kohti – josta vähennetään hallinto- ja ylläpitokustannukset sekä vuokratappioriskin huomioiminen – saatavilla olevien neliömetrien määrällä (70). Perusoletukset ovat siis todennäköinen nettovuokra neliömetriä ja kuukautta kohti sekä todennäköiset kustannukset. Yleisessä hallintasopimuksessa osapuolet olettivat nettovuokratasoksi [...] euroa neliömetriä kohti nykyaikaistamisen jälkeen ja kustannuksiksi [...] euroa neliömetriä kohti, mistä saadaan kuukausittaiseksi takaisinvuokrausmaksuksi [...] euroa neliömetriä kohti (71). |
| --- | --- |

(130)

Kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu lasketaan kertomalla todennäköinen nettovuokra neliömetriä ja kuukautta kohti – josta vähennetään hallinto- ja ylläpitokustannukset sekä vuokratappioriskin huomioiminen – saatavilla olevien neliömetrien määrällä (70). Perusoletukset ovat siis todennäköinen nettovuokra neliömetriä ja kuukautta kohti sekä todennäköiset kustannukset. Yleisessä hallintasopimuksessa osapuolet olettivat nettovuokratasoksi [...] euroa neliömetriä kohti nykyaikaistamisen jälkeen ja kustannuksiksi [...] euroa neliömetriä kohti, mistä saadaan kuukausittaiseksi takaisinvuokrausmaksuksi [...] euroa neliömetriä kohti (71).

Formula

Formula

| (131) | Vahvistaessaan yleiseen hallintasopimukseen lopulta sisällytetyt erityisparametrit Neuwogesilla oli valinnanvara (72). Vahvistamalla eritasoisen vuokran tai laajemman indeksoinnin se voisi määrittää täsmällisesti kuukausittaiset maksut sopimuksen keston ajan sekä kaupasta saamansa hinnan (73). Suuremman tai pienemmän riskin otto oli siis suoraan yhteydessä tietyn takaisinvuokrausmaksun vahvistamiseen (esim. eri vuokratasot, indeksointi ja kustannukset) sekä myyntihinnan muodossa saatuun pääomaan. Esimerkiksi Bavarian toimittamassa vaihtoehtoisessa laskelmassa, jossa oletuksena käytettiin 2,0 prosentin indeksointia, [...] euron vuokraa ja [...] euron takaisinvuokraa, kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu olisi noussut [...] euron sijasta [...] euroon (74). Myös myyntihinta olisi tietysti ollut pienempi. |
| --- | --- |

(131)

Vahvistaessaan yleiseen hallintasopimukseen lopulta sisällytetyt erityisparametrit Neuwogesilla oli valinnanvara (72). Vahvistamalla eritasoisen vuokran tai laajemman indeksoinnin se voisi määrittää täsmällisesti kuukausittaiset maksut sopimuksen keston ajan sekä kaupasta saamansa hinnan (73). Suuremman tai pienemmän riskin otto oli siis suoraan yhteydessä tietyn takaisinvuokrausmaksun vahvistamiseen (esim. eri vuokratasot, indeksointi ja kustannukset) sekä myyntihinnan muodossa saatuun pääomaan. Esimerkiksi Bavarian toimittamassa vaihtoehtoisessa laskelmassa, jossa oletuksena käytettiin 2,0 prosentin indeksointia, [...] euron vuokraa ja [...] euron takaisinvuokraa, kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu olisi noussut [...] euron sijasta [...] euroon (74). Myös myyntihinta olisi tietysti ollut pienempi.

7.2.4.2   Taloudellisten vaikutusten arviointi

Yleisiä näkökohtia

| (132) | Määritettäessä yleisen hallintasopimuksen taloudellisia vaikutuksia Neuwogesiin on otettava huomioon kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin takaisinvuokrausmaksu lasketaan neliömetrien perusteella. Koska Bavaria myi useita asuntoja sopimuksen tekemisen jälkeen, kyseinen määrä on muuttunut alkuperäisestä [...] neliömetristä [...] neliömetriin vuonna 1999, [...] neliömetriin vuonna 2000 ja [...] neliömetriin vuonna 2001. Vuoden 2001 jälkeen määrä on pysynyt samana, [...] neliömetriä. Huomautuksissaan Neuwoges on käyttänyt progressiivisesti pienenevää neliömetrimäärää ennakoitujen rahoitusvirtojen laskemiseen. Koska ainoastaan ennakkoarvioinnilla on merkitystä, Neuwogesin ei olisi pitänyt vähentää laskelmien perustana olevasta kokonaisneliömetrimäärästä myöhemmin myytyjä määriä vaan määrä, jonka se vuonna 1998 oletti tulevan myydyksi tämän jälkeen. Seuraavassa esitettävä analyysi ei näin ollen perustu Neuwogesin huomautuksissaan käyttämiin lukuihin vaan lukuihin, jotka Neuwoges sisällytti alkuperäiseen tuottoarvioonsa, jossa oletettiin määrän vähenevän progressiivisesti [...] neliömetristä [...] neliömetriin vuoteen 2003 mennessä. Sopimuksen Neuwogesiin kohdistuvien toimenpiteen toteuttamisen jälkeen odotettavissa olevien taloudellisten vaikutusten määrittämiseksi tulevat tulot ja kustannukset on diskontattava, mikä edellyttää diskonttokoron vahvistamista. Alkuperäisen kirjeen ja Neuwogesin toimittaman kassavirta-analyysin mukaisesti komissio katsoi diskonttokoron olevan 5 prosenttia vuodessa (75). |
| --- | --- |

(132)

Määritettäessä yleisen hallintasopimuksen taloudellisia vaikutuksia Neuwogesiin on otettava huomioon kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin takaisinvuokrausmaksu lasketaan neliömetrien perusteella. Koska Bavaria myi useita asuntoja sopimuksen tekemisen jälkeen, kyseinen määrä on muuttunut alkuperäisestä [...] neliömetristä [...] neliömetriin vuonna 1999, [...] neliömetriin vuonna 2000 ja [...] neliömetriin vuonna 2001. Vuoden 2001 jälkeen määrä on pysynyt samana, [...] neliömetriä. Huomautuksissaan Neuwoges on käyttänyt progressiivisesti pienenevää neliömetrimäärää ennakoitujen rahoitusvirtojen laskemiseen. Koska ainoastaan ennakkoarvioinnilla on merkitystä, Neuwogesin ei olisi pitänyt vähentää laskelmien perustana olevasta kokonaisneliömetrimäärästä myöhemmin myytyjä määriä vaan määrä, jonka se vuonna 1998 oletti tulevan myydyksi tämän jälkeen. Seuraavassa esitettävä analyysi ei näin ollen perustu Neuwogesin huomautuksissaan käyttämiin lukuihin vaan lukuihin, jotka Neuwoges sisällytti alkuperäiseen tuottoarvioonsa, jossa oletettiin määrän vähenevän progressiivisesti [...] neliömetristä [...] neliömetriin vuoteen 2003 mennessä. Sopimuksen Neuwogesiin kohdistuvien toimenpiteen toteuttamisen jälkeen odotettavissa olevien taloudellisten vaikutusten määrittämiseksi tulevat tulot ja kustannukset on diskontattava, mikä edellyttää diskonttokoron vahvistamista. Alkuperäisen kirjeen ja Neuwogesin toimittaman kassavirta-analyysin mukaisesti komissio katsoi diskonttokoron olevan 5 prosenttia vuodessa (75).

Neuwogesin kassavirta-analyysien luotettavuus

| (133) | Ennen kuin edetään yleisen hallintasopimuksen riippumattoman taloudellisen analyysin esittämiseen, on kommentoitava Neuwogesin toimittamia jälkikäteen tehtyjä kassavirta-analyysejä, joiden oletetaan kuvaavan kassavirtaa, jota varovainen markkinatalouden toimija olisi etukäteen odottanut yleisen hallintasopimuksen tuottavan. Neuwoges väittää, että realististen ennakko-odotusten mukaan – jotka Neuwogesin mukaan olivat vuokran [...] prosentin vuotuinen nousu, kustannusten [...] prosentin vuotuinen indeksointi ja [...] prosentin vajaakäyttöaste – yleisen hallintasopimuksen olisi etukäteen odotettu tuottavan nimellisesti [...] euron ja diskontattuna [...] euron negatiivisen kassavirran (76). Neuwoges väittää myös, että vain tekemällä epärealistisia ennakkopäätelmiä – [...] euron vuokrannousu vuosittain, [...] prosentin vajaakäyttöaste ja vakaat kustannukset – hallintasopimuksen olisi voitu odottaa tuottavan nimellisen [...] euron ja diskontatun [...] euron positiivisen arvon (77). Tämän perusteella Neuwoges väittää jo etukäteen olleen selvää, että vuokraa olisi pitänyt korottaa [...] prosenttia joka vuosi pelkästään takaisinvuokrausmaksujen kattamiseksi, jolloin liikkumavaraa ei olisi jäänyt kustannusten nousulle. |
| --- | --- |

(133)

Ennen kuin edetään yleisen hallintasopimuksen riippumattoman taloudellisen analyysin esittämiseen, on kommentoitava Neuwogesin toimittamia jälkikäteen tehtyjä kassavirta-analyysejä, joiden oletetaan kuvaavan kassavirtaa, jota varovainen markkinatalouden toimija olisi etukäteen odottanut yleisen hallintasopimuksen tuottavan. Neuwoges väittää, että realististen ennakko-odotusten mukaan – jotka Neuwogesin mukaan olivat vuokran [...] prosentin vuotuinen nousu, kustannusten [...] prosentin vuotuinen indeksointi ja [...] prosentin vajaakäyttöaste – yleisen hallintasopimuksen olisi etukäteen odotettu tuottavan nimellisesti [...] euron ja diskontattuna [...] euron negatiivisen kassavirran (76). Neuwoges väittää myös, että vain tekemällä epärealistisia ennakkopäätelmiä – [...] euron vuokrannousu vuosittain, [...] prosentin vajaakäyttöaste ja vakaat kustannukset – hallintasopimuksen olisi voitu odottaa tuottavan nimellisen [...] euron ja diskontatun [...] euron positiivisen arvon (77). Tämän perusteella Neuwoges väittää jo etukäteen olleen selvää, että vuokraa olisi pitänyt korottaa [...] prosenttia joka vuosi pelkästään takaisinvuokrausmaksujen kattamiseksi, jolloin liikkumavaraa ei olisi jäänyt kustannusten nousulle.

| (134) | Tämän osalta on todettava, että Neuwogesin olettamuksessa käyttämät kustannustasot eivät vakuuta (ja kaikissa Neuwogesin toimittamissa analyyseissa sovellettiin alun perin samoja kustannustasoja). Lopullisen yleisen hallintasopimuksen perustana olleissa laskelmissa oletetaan kokonaiskustannusten (hallinto, ylläpito, vuokratappioriski) olevan yhteensä noin [...] prosenttia vuokrasta. Neuwogesin kassavirta-analyysissä puolestaan oletetaan kustannustason olevan alussa (nykyaikaistamisen jälkeen) ainakin [...] prosenttia (vuokranmenetysriski [...] prosenttia, hallinto ja ylläpito [...] prosenttia). Vaikka sivuutettaisiin yllättävä vuokranmenetysriskin nousu ([...] prosentista [...] prosenttiin), muut kustannukset nousevat [...] prosentista [...] prosenttiin vuokrasta. Neuwogesin huomautuksissa ei esitetä riittävää selitystä sille, miksi korotus olisi välttämätön. Sitä vastoin Neuwoges toteaa, että [...] prosentin taso ([...] euroa neliömetriltä) oli järkeenkäypä välittömästi nykyaikaistamista seuraavan ajanjakson aikana, mutta sen jälkeen sitä olisi korotettava [...] prosenttia vuosittain (78). Myös Neuwogesin ennen kauppaa tilaamassa arviossa kokonaiskustannusten (käsittäen myös vuokranmenetysriskin (79)) arvioitiin olevan [...] prosentista [...] prosenttiin (vuoden 1997 arvio). Koska arviossa ei täsmennetä vuokranmenetyksen prosentuaalista osuutta, on mahdotonta määrittää, miten muita kustannuksia koskevat perusolettamukset poikkeavat Neuwogesin olettamuksesta. Joka tapauksessa, vaikka oletettaisiin, että vuoden 1997 arvio perustuu [...] prosentin vuokranmenetysriskiin, muut Neuwogesin olettamat kustannukset ovat korkeampia. Näin ollen Neuwogesin kassavirta-analyysiä ei voida hyväksyä ja sitä on oikaistava alkuperäisen [...] prosentin kustannustason perusteella vuokranmenetysriski pois lukien (80). |
| --- | --- |

(134)

Tämän osalta on todettava, että Neuwogesin olettamuksessa käyttämät kustannustasot eivät vakuuta (ja kaikissa Neuwogesin toimittamissa analyyseissa sovellettiin alun perin samoja kustannustasoja). Lopullisen yleisen hallintasopimuksen perustana olleissa laskelmissa oletetaan kokonaiskustannusten (hallinto, ylläpito, vuokratappioriski) olevan yhteensä noin [...] prosenttia vuokrasta. Neuwogesin kassavirta-analyysissä puolestaan oletetaan kustannustason olevan alussa (nykyaikaistamisen jälkeen) ainakin [...] prosenttia (vuokranmenetysriski [...] prosenttia, hallinto ja ylläpito [...] prosenttia). Vaikka sivuutettaisiin yllättävä vuokranmenetysriskin nousu ([...] prosentista [...] prosenttiin), muut kustannukset nousevat [...] prosentista [...] prosenttiin vuokrasta. Neuwogesin huomautuksissa ei esitetä riittävää selitystä sille, miksi korotus olisi välttämätön. Sitä vastoin Neuwoges toteaa, että [...] prosentin taso ([...] euroa neliömetriltä) oli järkeenkäypä välittömästi nykyaikaistamista seuraavan ajanjakson aikana, mutta sen jälkeen sitä olisi korotettava [...] prosenttia vuosittain (78). Myös Neuwogesin ennen kauppaa tilaamassa arviossa kokonaiskustannusten (käsittäen myös vuokranmenetysriskin (79)) arvioitiin olevan [...] prosentista [...] prosenttiin (vuoden 1997 arvio). Koska arviossa ei täsmennetä vuokranmenetyksen prosentuaalista osuutta, on mahdotonta määrittää, miten muita kustannuksia koskevat perusolettamukset poikkeavat Neuwogesin olettamuksesta. Joka tapauksessa, vaikka oletettaisiin, että vuoden 1997 arvio perustuu [...] prosentin vuokranmenetysriskiin, muut Neuwogesin olettamat kustannukset ovat korkeampia. Näin ollen Neuwogesin kassavirta-analyysiä ei voida hyväksyä ja sitä on oikaistava alkuperäisen [...] prosentin kustannustason perusteella vuokranmenetysriski pois lukien (80).

| (135) | Tämän vuoksi on myös todettava, että Neuwogesin huomautus, jonka mukaan vuokria on korotettava [...] prosenttia pelkästään takaisinvuokrausmaksun kattamiseksi, on harhaanjohtava. Koska takaisinvuokrausmaksu lasketaan prosentuaalisena osuutena alkuperäisestä kokonaisvuokrasta (tässä [...] prosenttia), [...] prosentin vuokrankorotus mahdollistaisi sekä takaisinvuokrausmaksun korotuksen että kustannusten [...] prosentin nousun kattamisen. Kun kustannukset ovat vakaat, jo pienempi vuokrankorotus riittäisi tasapainottamaan takaisinvuokrausmaksun korotuksen. Itse asiassa jos oletetaan, että vuokranmenetysriski on [...] prosenttia ja kustannukset pysyvät muutoin vakaina, [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus riittäisi kattamaan takaisinvuokrausmaksun korotuksen. Tämän ylittävällä korotuksella Neuwoges voisi kattaa nousevia kustannuksia tai saada tuottoa. |
| --- | --- |

(135)

Tämän vuoksi on myös todettava, että Neuwogesin huomautus, jonka mukaan vuokria on korotettava [...] prosenttia pelkästään takaisinvuokrausmaksun kattamiseksi, on harhaanjohtava. Koska takaisinvuokrausmaksu lasketaan prosentuaalisena osuutena alkuperäisestä kokonaisvuokrasta (tässä [...] prosenttia), [...] prosentin vuokrankorotus mahdollistaisi sekä takaisinvuokrausmaksun korotuksen että kustannusten [...] prosentin nousun kattamisen. Kun kustannukset ovat vakaat, jo pienempi vuokrankorotus riittäisi tasapainottamaan takaisinvuokrausmaksun korotuksen. Itse asiassa jos oletetaan, että vuokranmenetysriski on [...] prosenttia ja kustannukset pysyvät muutoin vakaina, [...] prosentin vuotuinen vuokrankorotus riittäisi kattamaan takaisinvuokrausmaksun korotuksen. Tämän ylittävällä korotuksella Neuwoges voisi kattaa nousevia kustannuksia tai saada tuottoa.

Taloudellisten vaikutusten arviointi

| (136) | Tehdessään sopimuksen Neuwoges toteutti itse muodollisen kassavirta-analyysin (81). Analyysissä se oletti, että sen omat kustannukset (hallinto, ylläpito) nousisivat [...] prosenttia vuodessa, että se voisi korottaa vuokraa [...] prosenttia kolmen vuoden välein, että se pystyisi pitämään vajaakäyttöasteen [...] prosentissa ja että [...] prosenttia asunnoista myytäisiin vuokralaisille. Neuwoges odotti tämän perusteella hallintasopimuksen tuottavan 30-vuotisen kestonsa aikana nimellisen [...] euron kassavirran. |
| --- | --- |

(136)

Tehdessään sopimuksen Neuwoges toteutti itse muodollisen kassavirta-analyysin (81). Analyysissä se oletti, että sen omat kustannukset (hallinto, ylläpito) nousisivat [...] prosenttia vuodessa, että se voisi korottaa vuokraa [...] prosenttia kolmen vuoden välein, että se pystyisi pitämään vajaakäyttöasteen [...] prosentissa ja että [...] prosenttia asunnoista myytäisiin vuokralaisille. Neuwoges odotti tämän perusteella hallintasopimuksen tuottavan 30-vuotisen kestonsa aikana nimellisen [...] euron kassavirran.

| (137) | Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei ilmennyt syytä uskoa, että laskelmat olisi tehty liian optimistisiksi tiedettyjen odotusten perusteella. Ei ole esitetty näyttöä siitä, että nämä luvut Neuwogesin hallintoneuvostolle esittäneet Neuwogesin edustajat olisivat tienneet lukujen olevan virheellisiä. Itse asiassa vaikuttaa siltä, että Neuwoges ei väitä johtajiensa tietoisesti pyrkineen epäedullisiin toimenpiteisiin poliittisista syistä, vaan pikemminkin, että taloudellisista vaikutuksista tehtiin virhearviointi (jonka Neuwogesin huomautuksen mukaan markkinatalouden toimija olisi välttänyt) (82). |
| --- | --- |

(137)

Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei ilmennyt syytä uskoa, että laskelmat olisi tehty liian optimistisiksi tiedettyjen odotusten perusteella. Ei ole esitetty näyttöä siitä, että nämä luvut Neuwogesin hallintoneuvostolle esittäneet Neuwogesin edustajat olisivat tienneet lukujen olevan virheellisiä. Itse asiassa vaikuttaa siltä, että Neuwoges ei väitä johtajiensa tietoisesti pyrkineen epäedullisiin toimenpiteisiin poliittisista syistä, vaan pikemminkin, että taloudellisista vaikutuksista tehtiin virhearviointi (jonka Neuwogesin huomautuksen mukaan markkinatalouden toimija olisi välttänyt) (82).

| (138) | On kuitenkin selvitettävä, ovatko nämä odotukset sellaisia, että markkinatalouden toimija ei olisi tehnyt päätöstään niiden perusteella. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että Neuwogesin väitteen mukaan markkinatalouden toimija olisi odottanut pelkästään [...] prosentin vuotuista vuokrankorotusta, [...] prosentin vuokranmenetysriskiä sekä [...] prosentin korotusta hallinto- ja ylläpitokustannuksissa (83). Näiden olettamusten perusteella Neuwoges väittää, että kokonaiskassavirta olisi nimellisarvoltaan [...] euroa – ja diskonttauksen jälkeen [...] euroa –, ja että merkittävin vaikutus on vuokranmenetyksen yli seitsenkertaisella kasvulla. |
| --- | --- |

(138)

On kuitenkin selvitettävä, ovatko nämä odotukset sellaisia, että markkinatalouden toimija ei olisi tehnyt päätöstään niiden perusteella. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että Neuwogesin väitteen mukaan markkinatalouden toimija olisi odottanut pelkästään [...] prosentin vuotuista vuokrankorotusta, [...] prosentin vuokranmenetysriskiä sekä [...] prosentin korotusta hallinto- ja ylläpitokustannuksissa (83). Näiden olettamusten perusteella Neuwoges väittää, että kokonaiskassavirta olisi nimellisarvoltaan [...] euroa – ja diskonttauksen jälkeen [...] euroa –, ja että merkittävin vaikutus on vuokranmenetyksen yli seitsenkertaisella kasvulla.

7.2.4.3   Markkinaodotukset

| (139) | Ensimmäiseksi viitataan asiakirjoihin, joista saadaan tietoa toimenpiteen molempien osapuolten tosiasiallisista odotuksista. Ensinnäkin Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että Neuwogesin johtajat katsoivat toimenpiteeseen liittyvien riskien olleen siedettävät (84). Lisäksi pöytäkirjan perusteella on selvää, että Neuwoges toimi sellaisten laskelmien perusteella, joissa oletettiin vuokran nousevan [...] prosenttia kolmen vuoden välein, kustannusten nousevan [...] prosenttia (ilman vuokranmenetysriskiä) ja vuokranmenetysriskin nousevan [...] prosenttia (85). |
| --- | --- |

(139)

Ensimmäiseksi viitataan asiakirjoihin, joista saadaan tietoa toimenpiteen molempien osapuolten tosiasiallisista odotuksista. Ensinnäkin Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että Neuwogesin johtajat katsoivat toimenpiteeseen liittyvien riskien olleen siedettävät (84). Lisäksi pöytäkirjan perusteella on selvää, että Neuwoges toimi sellaisten laskelmien perusteella, joissa oletettiin vuokran nousevan [...] prosenttia kolmen vuoden välein, kustannusten nousevan [...] prosenttia (ilman vuokranmenetysriskiä) ja vuokranmenetysriskin nousevan [...] prosenttia (85).

| (140) | Neuwoges konsultoi tilintarkastajaa, Nordrevisionia, ennen sopimusten allekirjoittamista, ja tämä arvioi [...] prosentin vuokrakorotuksen vastaavan yleistä inflaatiovauhtia, mutta että sitä ei todennäköisesti saavutettaisi (86). Nordrevision katsoi myös, että vaikka alustavat kustannukset olivat kohtuullisia, kun oletettiin, ettei vajaakäyttöä olisi (laskelmat perustuivat [...] prosentin kustannusarvioon vuokrasta), nämä kustannukset oli indeksoitava samalla tavalla kuin takaisinvuokrausmaksu (87). |
| --- | --- |

(140)

Neuwoges konsultoi tilintarkastajaa, Nordrevisionia, ennen sopimusten allekirjoittamista, ja tämä arvioi [...] prosentin vuokrakorotuksen vastaavan yleistä inflaatiovauhtia, mutta että sitä ei todennäköisesti saavutettaisi (86). Nordrevision katsoi myös, että vaikka alustavat kustannukset olivat kohtuullisia, kun oletettiin, ettei vajaakäyttöä olisi (laskelmat perustuivat [...] prosentin kustannusarvioon vuokrasta), nämä kustannukset oli indeksoitava samalla tavalla kuin takaisinvuokrausmaksu (87).

| (141) | Bavaria puolestaan oletti, että jos Neubrandenburgin väestömäärä pysyisi vakaana (erilaisten suurten palveluntarjoajien sijoittauduttua sinne) (88) ja koska rakennusten sijainti oli hyvä, voitiin odottaa hyvin vähäistä vajaakäyttöastetta (89). Lisäksi se oletti, että takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin mukaiset vuokrankorotukset olisivat toteutettavissa (90). |
| --- | --- |

(141)

Bavaria puolestaan oletti, että jos Neubrandenburgin väestömäärä pysyisi vakaana (erilaisten suurten palveluntarjoajien sijoittauduttua sinne) (88) ja koska rakennusten sijainti oli hyvä, voitiin odottaa hyvin vähäistä vajaakäyttöastetta (89). Lisäksi se oletti, että takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin mukaiset vuokrankorotukset olisivat toteutettavissa (90).

| (142) | Lopuksi on korostettava, että Neuwogesin ennen kauppaa tilaama kiinteistön arviointi sisältää tietoa odotetusta kehityksestä. Kyseisessä vuoden 1997 arvioinnissa kustannustasoksi arvioitiin [...]–[...] prosenttia, mutta siinä ei täsmennetty vuokranmenetysriskin prosentuaalista arviota (91). |
| --- | --- |

(142)

Lopuksi on korostettava, että Neuwogesin ennen kauppaa tilaama kiinteistön arviointi sisältää tietoa odotetusta kehityksestä. Kyseisessä vuoden 1997 arvioinnissa kustannustasoksi arvioitiin [...]–[...] prosenttia, mutta siinä ei täsmennetty vuokranmenetysriskin prosentuaalista arviota (91).

7.2.4.4   Arviointi

Hallintokustannukset

| (143) | Ensinnäkin hallinto- ja ylläpitokustannusodotukset vaikuttavat kohtuullisilta sekä alkuperäisellä tasollaan ([...] euroa neliömetriä kohti tai [...] prosenttia vuokrasta) että odotettujen korotusten osalta ([...] prosenttia vuosittain). Alkuperäisen kustannustason osalta tämä päätelmä perustuu Neuwogesin omaan lausuntoon, jonka mukaan ainakin välittömästi nykyaikaistamista seuranneen ajanjakson aikana kustannustaso oli asetettu riittävän korkeaksi. Toiseksi Pestelin tutkimuksessa todetaan, että vuonna 1997 hallinto- ja ylläpitokustannukset olisivat keskimäärin [...] euroa neliömetriä kohti, mikä on [...] euroa vähemmän kuin samoja kustannuksia myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteessä koskevassa määräyksessä (92). Myös asiantuntija-arviossa kustannusten arvioitiin olevan tällä tasolla. Vaikka kustannusten voitiin todella odottaa nousevan, vaikuttaa siltä, että [...] prosentin vuotuista korotusta koskeva olettamus oli kohtuullinen, vaikkakin varovainen. Nordrevision oli ehdottanut, että hallintokustannusten indeksointi pidettäisiin yhdenmukaisena takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin kanssa, toisin sanoen että vuotuiseksi korotukseksi arvioitaisiin [...] prosenttia, mikä on vähemmän kuin mitä Neuwoges tosiasiassa oletti. Neuwoges itse on nyt sitä mieltä, että kohtuudella olisi voitu odottaa [...] prosentin indeksointia, mikä osoittaa, että vuotuinen [...] prosenttia ei todellakaan ollut kohtuuttoman pieni. |
| --- | --- |

(143)

Ensinnäkin hallinto- ja ylläpitokustannusodotukset vaikuttavat kohtuullisilta sekä alkuperäisellä tasollaan ([...] euroa neliömetriä kohti tai [...] prosenttia vuokrasta) että odotettujen korotusten osalta ([...] prosenttia vuosittain). Alkuperäisen kustannustason osalta tämä päätelmä perustuu Neuwogesin omaan lausuntoon, jonka mukaan ainakin välittömästi nykyaikaistamista seuranneen ajanjakson aikana kustannustaso oli asetettu riittävän korkeaksi. Toiseksi Pestelin tutkimuksessa todetaan, että vuonna 1997 hallinto- ja ylläpitokustannukset olisivat keskimäärin [...] euroa neliömetriä kohti, mikä on [...] euroa vähemmän kuin samoja kustannuksia myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteessä koskevassa määräyksessä (92). Myös asiantuntija-arviossa kustannusten arvioitiin olevan tällä tasolla. Vaikka kustannusten voitiin todella odottaa nousevan, vaikuttaa siltä, että [...] prosentin vuotuista korotusta koskeva olettamus oli kohtuullinen, vaikkakin varovainen. Nordrevision oli ehdottanut, että hallintokustannusten indeksointi pidettäisiin yhdenmukaisena takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin kanssa, toisin sanoen että vuotuiseksi korotukseksi arvioitaisiin [...] prosenttia, mikä on vähemmän kuin mitä Neuwoges tosiasiassa oletti. Neuwoges itse on nyt sitä mieltä, että kohtuudella olisi voitu odottaa [...] prosentin indeksointia, mikä osoittaa, että vuotuinen [...] prosenttia ei todellakaan ollut kohtuuttoman pieni.

Vuokranmenetysriski

| (144) | Vuokranmenetysriskin osalta ei ollut kohtuutonta odottaa yleistä [...] prosentin vuokranmenetystasoa. Ensin on todettava, että Nordrevision ei kyseenalaistanut tätä tasoa arvioidessaan sopimuksia, vaikka ilmaisikin huolensa yleisestä taloustilanteesta sekä Neubrandenburgin kiinteistömarkkinoista (93). Toiseksi, vaikka vuoden 1997 arviossa ei täsmennetä oletettua vuokranmenetysriskiä, siinä ei myöskään ilmeisesti oleteta merkittävästi suurempia vuokranmenetysriskejä (94). |
| --- | --- |

(144)

Vuokranmenetysriskin osalta ei ollut kohtuutonta odottaa yleistä [...] prosentin vuokranmenetystasoa. Ensin on todettava, että Nordrevision ei kyseenalaistanut tätä tasoa arvioidessaan sopimuksia, vaikka ilmaisikin huolensa yleisestä taloustilanteesta sekä Neubrandenburgin kiinteistömarkkinoista (93). Toiseksi, vaikka vuoden 1997 arviossa ei täsmennetä oletettua vuokranmenetysriskiä, siinä ei myöskään ilmeisesti oleteta merkittävästi suurempia vuokranmenetysriskejä (94).

| (145) | Bavarian sisäisistä päätöksentekoa koskevista asiakirjoista ilmenee Bavarian olettaneen, että suurten palveluntarjoajien sijoittautuessa Neubrandenburgiin kaupungin väkiluku todennäköisesti pysyisi vakaana ja että lähes kaikki asunnot saataisiin vuokralle nykyaikaistamisen jälkeen. Neuwogesin mukaan Neubrandenburgin kaupunki ja Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio olettivat vuosina 1997 ja 1998 väkiluvun pysyvän vakaana ja tulojen kehittyvän vakaasti. |
| --- | --- |

(145)

Bavarian sisäisistä päätöksentekoa koskevista asiakirjoista ilmenee Bavarian olettaneen, että suurten palveluntarjoajien sijoittautuessa Neubrandenburgiin kaupungin väkiluku todennäköisesti pysyisi vakaana ja että lähes kaikki asunnot saataisiin vuokralle nykyaikaistamisen jälkeen. Neuwogesin mukaan Neubrandenburgin kaupunki ja Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio olettivat vuosina 1997 ja 1998 väkiluvun pysyvän vakaana ja tulojen kehittyvän vakaasti.

| (146) | Lopuksi, ei voida sivuuttaa myöskään sitä, että Neuwogesin johto, joka johti yli 30 prosenttia Neubrandenburgin asunnoista omistavaa yritystä ja joka näin ollen tunsi läheisesti paikalliset kiinteistömarkkinat, katsoi myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyvät riskit siedettäviksi ja perusti omat ennusteensa [...] prosentin vuokranmenetysriskiin. Ei ole selvää, miksi paikallisten kiinteistömarkkinoiden asiantuntijat olisivat perustaneet laskemansa tähän olettamukseen, jos se olisi ollut kohtuuttoman alhainen, kuten Neuwoges nyt väittää. |
| --- | --- |

(146)

Lopuksi, ei voida sivuuttaa myöskään sitä, että Neuwogesin johto, joka johti yli 30 prosenttia Neubrandenburgin asunnoista omistavaa yritystä ja joka näin ollen tunsi läheisesti paikalliset kiinteistömarkkinat, katsoi myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyvät riskit siedettäviksi ja perusti omat ennusteensa [...] prosentin vuokranmenetysriskiin. Ei ole selvää, miksi paikallisten kiinteistömarkkinoiden asiantuntijat olisivat perustaneet laskemansa tähän olettamukseen, jos se olisi ollut kohtuuttoman alhainen, kuten Neuwoges nyt väittää.

| (147) | Samalla on otettava huomioon Neuwogesin toimittamat asiakirjat ja tarkasteltava sitä, olisiko merkityksellisillä kiinteistömarkkinoilla (elementtirakenteiset asuinkerrostalot Itä-Saksassa) toimiva varovainen toimija odottanut suurempaa vajaakäyttöastetta, koska asiakirjat ovat peräisin ajalta ennen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteutusta. Toimitetuista tutkimuksista vain Pestelin tutkimus on ajalta ennen kyseisten sopimusten tekemistä. Tässä yhteydessä on kuitenkin todettava, että Pestelin tutkimus koskee koko Itä-Saksaa eikä siinä oteta huomioon Neubrandenburgin erityisiä paikallisia oloja – seikka, joka vähentää todistusvoimaa tässä yhteydessä. Vaikka tutkimuksessa tuodaan esiin joitakin Itä-Saksan kiinteistömarkkinoiden yleisiä ongelmia, tutkimus ei itsessään riitä osoittamaan, että markkinatalouden toimija ei olisi perustanut investointipäätöstään [...] prosentin oletettuun vuokranmenetysriskiin. |
| --- | --- |

(147)

Samalla on otettava huomioon Neuwogesin toimittamat asiakirjat ja tarkasteltava sitä, olisiko merkityksellisillä kiinteistömarkkinoilla (elementtirakenteiset asuinkerrostalot Itä-Saksassa) toimiva varovainen toimija odottanut suurempaa vajaakäyttöastetta, koska asiakirjat ovat peräisin ajalta ennen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteutusta. Toimitetuista tutkimuksista vain Pestelin tutkimus on ajalta ennen kyseisten sopimusten tekemistä. Tässä yhteydessä on kuitenkin todettava, että Pestelin tutkimus koskee koko Itä-Saksaa eikä siinä oteta huomioon Neubrandenburgin erityisiä paikallisia oloja – seikka, joka vähentää todistusvoimaa tässä yhteydessä. Vaikka tutkimuksessa tuodaan esiin joitakin Itä-Saksan kiinteistömarkkinoiden yleisiä ongelmia, tutkimus ei itsessään riitä osoittamaan, että markkinatalouden toimija ei olisi perustanut investointipäätöstään [...] prosentin oletettuun vuokranmenetysriskiin.

Vuokrat

| (148) | Vuokrien osalta on ensin todettava, että Neuwoges ei ole väittänyt, että nykyaikaistamisen jälkeinen oletettu vuokrataso olisi arvioitu liian korkeaksi. Sen sijaan se väittää, että vuokria ei ole voitu korottaa niin paljon kuin odotettiin. Koska Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, että [...] euron keskimääräinen neliömetrivuokra, johon hallintasopimus perustuu, oli sovellettavan vuokrataulukon mukainen (95), voidaan todeta, että alkuperäinen vuokrataso vahvistettiin realistiselle tasolle. |
| --- | --- |

(148)

Vuokrien osalta on ensin todettava, että Neuwoges ei ole väittänyt, että nykyaikaistamisen jälkeinen oletettu vuokrataso olisi arvioitu liian korkeaksi. Sen sijaan se väittää, että vuokria ei ole voitu korottaa niin paljon kuin odotettiin. Koska Rostockin alueellinen tuomioistuin totesi, että [...] euron keskimääräinen neliömetrivuokra, johon hallintasopimus perustuu, oli sovellettavan vuokrataulukon mukainen (95), voidaan todeta, että alkuperäinen vuokrataso vahvistettiin realistiselle tasolle.

| (149) | Hyväksytyn takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin osalta ei ole suoraa näyttöä siitä, minkälaista keskimääräistä vuokrankorotusta yleisesti odotettiin vuonna 1998. Nordrevision huomautti ainoastaan, että alun perin vahvistettu [...] prosenttia vuodessa vastasi yleistä inflaatiovauhtia, mutta sitä ei todennäköisesti saavutettaisi Neubrandenburgissa (96). Koska Neuwoges lopulta suostui vain [...] prosentin indeksointiin ja odotti voivansa toteuttaa [...] prosentin vuokrankorotuksen joka kolmas vuosi (tai [...] prosentin korotuksen vuosittain), vaikuttaa siltä, että se otti varoituksen huomioon. Arvonmäärityksessä ei nimenomaisesti ilmaistu odotuksia tulevista vuokrankorotuksista. On kuitenkin todettava, että koska arvonmäärityksessä ei esitetty nimenomaisia olettamuksia inflaatiosta ja vuokrakehityksestä, taustaolettamuksena oli, että vuokrankorotus ja yleinen inflaatio (joka aiempina vuosikymmeninä oli ollut noin 3,5 prosenttia) vastaisivat toisiaan (97). Rostockin alueellinen tuomioistuin katsoi, että indeksointi oli perusteltua, koska keskimääräinen vuotuinen inflaatiovauhti oli 3,52 prosenttia sopimuksen tekoa edeltäneiltä 28 vuodelta (98). Lisäksi tuomioistuin huomautti, että vuokrien kehitystä oli luonnollisesti vaikea ennustaa 30 vuoden ajanjaksolle, mutta se ei havainnut selkeää epäsuhtaa takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin ja odotettavissa olevan vuokrankehityksen välillä. |
| --- | --- |

(149)

Hyväksytyn takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin osalta ei ole suoraa näyttöä siitä, minkälaista keskimääräistä vuokrankorotusta yleisesti odotettiin vuonna 1998. Nordrevision huomautti ainoastaan, että alun perin vahvistettu [...] prosenttia vuodessa vastasi yleistä inflaatiovauhtia, mutta sitä ei todennäköisesti saavutettaisi Neubrandenburgissa (96). Koska Neuwoges lopulta suostui vain [...] prosentin indeksointiin ja odotti voivansa toteuttaa [...] prosentin vuokrankorotuksen joka kolmas vuosi (tai [...] prosentin korotuksen vuosittain), vaikuttaa siltä, että se otti varoituksen huomioon. Arvonmäärityksessä ei nimenomaisesti ilmaistu odotuksia tulevista vuokrankorotuksista. On kuitenkin todettava, että koska arvonmäärityksessä ei esitetty nimenomaisia olettamuksia inflaatiosta ja vuokrakehityksestä, taustaolettamuksena oli, että vuokrankorotus ja yleinen inflaatio (joka aiempina vuosikymmeninä oli ollut noin 3,5 prosenttia) vastaisivat toisiaan (97). Rostockin alueellinen tuomioistuin katsoi, että indeksointi oli perusteltua, koska keskimääräinen vuotuinen inflaatiovauhti oli 3,52 prosenttia sopimuksen tekoa edeltäneiltä 28 vuodelta (98). Lisäksi tuomioistuin huomautti, että vuokrien kehitystä oli luonnollisesti vaikea ennustaa 30 vuoden ajanjaksolle, mutta se ei havainnut selkeää epäsuhtaa takaisinvuokrausmaksun indeksoinnin ja odotettavissa olevan vuokrankehityksen välillä.

| (150) | Neuwogesin toimittamassa Pestelin tutkimuksessa ei esitetä tietoja siitä, mitä Itä-Saksan kiinteistömarkkinoiden toimijat tosiasiallisesti odottivat, eikä se sisällä erityisesti Neubrandenburgia koskevia tietoja. Siinä kuitenkin viitataan Itä-Saksan markkinoiden potentiaalisesti vaikeaan tilanteeseen. Nykyisen näytön perusteella ei kuitenkaan kyetä osoittamaan, että takaisinvuokrausmaksujen [...] prosentin vuotuisen indeksoinnin hyväksyminen ja odotus [...] prosentin vuokrankorotusmahdollisuudesta olisi ollut kohtuutonta. |
| --- | --- |

(150)

Neuwogesin toimittamassa Pestelin tutkimuksessa ei esitetä tietoja siitä, mitä Itä-Saksan kiinteistömarkkinoiden toimijat tosiasiallisesti odottivat, eikä se sisällä erityisesti Neubrandenburgia koskevia tietoja. Siinä kuitenkin viitataan Itä-Saksan markkinoiden potentiaalisesti vaikeaan tilanteeseen. Nykyisen näytön perusteella ei kuitenkaan kyetä osoittamaan, että takaisinvuokrausmaksujen [...] prosentin vuotuisen indeksoinnin hyväksyminen ja odotus [...] prosentin vuokrankorotusmahdollisuudesta olisi ollut kohtuutonta.

Kesto

| (151) | Lopuksi, mitä tulee sopimuksen kestoon, Rostockin alueellinen tuomioistuin päätteli, että tietyille takaisinvuokraussopimuksille on ominaista pitkä kesto (jopa 30 vuotta) ja ettei kyseinen sopimus välttämättä ole epätavallinen (99). Vaikka 30 vuoden kestoon tietenkin sisältyy joitakin riskejä, se tarjoaa myös mahdollisuuden vakaaseen tuottoon ja varmuuteen kustannustasosta. Lisäksi pidempi kesto merkitsi myös, että kuukausittaiset takaisinvuokrausmaksut ostajan investoinnin takaisin maksamiseksi olivat pienempiä tai että myyntihinta oli korkeampi samoilla takaisinvuokrausmaksuilla kuin jos olisi valittu lyhyempi kesto (100). Näin ollen 30 vuoden kestosta sopiminen ei vaikuta kohtuuttomalta. |
| --- | --- |

(151)

Lopuksi, mitä tulee sopimuksen kestoon, Rostockin alueellinen tuomioistuin päätteli, että tietyille takaisinvuokraussopimuksille on ominaista pitkä kesto (jopa 30 vuotta) ja ettei kyseinen sopimus välttämättä ole epätavallinen (99). Vaikka 30 vuoden kestoon tietenkin sisältyy joitakin riskejä, se tarjoaa myös mahdollisuuden vakaaseen tuottoon ja varmuuteen kustannustasosta. Lisäksi pidempi kesto merkitsi myös, että kuukausittaiset takaisinvuokrausmaksut ostajan investoinnin takaisin maksamiseksi olivat pienempiä tai että myyntihinta oli korkeampi samoilla takaisinvuokrausmaksuilla kuin jos olisi valittu lyhyempi kesto (100). Näin ollen 30 vuoden kestosta sopiminen ei vaikuta kohtuuttomalta.

7.2.4.5   Päätelmät

| (152) | Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että Neuwogesin alkuperäisissä laskelmissaan ilmaisemia odotuksia ei voida katsoa kohtuuttomiksi. Vastaavasti esitetyn näytön perusteella Neuwoges saattoi kohtuudella odottaa saavansa tuottoa yleisen hallintasopimuksen puitteissa. Jos odotettu nimellistuotto diskontataan kyseiseen aikaan (vuoden 1998 alku), käy ilmi, että Neuwoges toimi sen olettamuksen perusteella, että yleisen hallintasopimuksen jälleenostoarvo oli [...] euroa. |
| --- | --- |

(152)

Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että Neuwogesin alkuperäisissä laskelmissaan ilmaisemia odotuksia ei voida katsoa kohtuuttomiksi. Vastaavasti esitetyn näytön perusteella Neuwoges saattoi kohtuudella odottaa saavansa tuottoa yleisen hallintasopimuksen puitteissa. Jos odotettu nimellistuotto diskontataan kyseiseen aikaan (vuoden 1998 alku), käy ilmi, että Neuwoges toimi sen olettamuksen perusteella, että yleisen hallintasopimuksen jälleenostoarvo oli [...] euroa.

7.2.5   Yleisarvio

| (153) | Koska komissio on jo päätellyt, että maanvuokraus- ja myyntisopimus sekä yleinen hallintasopimus olivat osa liiketoimikokonaisuutta, molempien sopimusten jälleenostoarvo on laskettava yhteen, jotta voidaan määrittää koko liiketoimen arvo Neuwogesille. Muistutettakoon, että Neuwoges saattoi odottaa maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta seuraavia etuja:






  a) | Bavarian maksama käteishinta ([...] euroa); |
| --- | --- | --- |

(153)

Koska komissio on jo päätellyt, että maanvuokraus- ja myyntisopimus sekä yleinen hallintasopimus olivat osa liiketoimikokonaisuutta, molempien sopimusten jälleenostoarvo on laskettava yhteen, jotta voidaan määrittää koko liiketoimen arvo Neuwogesille. Muistutettakoon, että Neuwoges saattoi odottaa maanvuokraus- ja myyntisopimuksesta seuraavia etuja:

a)

Bavarian maksama käteishinta ([...] euroa);

| b) | yksityistämistoimista maksettu palkkio ([...] euroa); |
| --- | --- |

b)

yksityistämistoimista maksettu palkkio ([...] euroa);

| c) | nykyaikaistamisesta saatu tuotto ([...] euroa); |
| --- | --- |

c)

nykyaikaistamisesta saatu tuotto ([...] euroa);

| d) | maanvuokran jälleenostoarvo vuoden 2029 jälkeen ([...] euroa diskonttauksen jälkeen). |
| --- | --- |

d)

maanvuokran jälleenostoarvo vuoden 2029 jälkeen ([...] euroa diskonttauksen jälkeen).

| (154) | Lisäksi odotettiin (kuten edellä 7.2.4 jaksossa esitetään), että Neuwogesin kohtuullisten odotusten perusteella yleisen hallintasopimuksen diskontattu jälleenostoarvo olisi [...] euroa. Näin ollen myynti- ja takaisinvuokraussopimuksen kokonaisarvo Neuwogesille oli [...] euroa. |
| --- | --- |

(154)

Lisäksi odotettiin (kuten edellä 7.2.4 jaksossa esitetään), että Neuwogesin kohtuullisten odotusten perusteella yleisen hallintasopimuksen diskontattu jälleenostoarvo olisi [...] euroa. Näin ollen myynti- ja takaisinvuokraussopimuksen kokonaisarvo Neuwogesille oli [...] euroa.

7.3   VERTAILU VAIHTOEHTOISIIN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUKSIIN

| (155) | Sen määrittämiseksi, oliko Neuwogesin päätös myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteuttamisesta taloudellista toimintaa, johon järkevän markkinatalouden toimijan voi kohtuudella olettaa ryhtyvän, on verrattava toimenpiteen arvoa vaihtoehtoisiin liiketoimintamahdollisuuksiin. Jos Neuwogesilla olisi ollut taloudellisesti edullisempi vaihtoehto, päätöstä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteuttamisesta ei voitaisi pitää sellaisena, jonka markkinatalouden toimija olisi tehnyt. |
| --- | --- |

(155)

Sen määrittämiseksi, oliko Neuwogesin päätös myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteuttamisesta taloudellista toimintaa, johon järkevän markkinatalouden toimijan voi kohtuudella olettaa ryhtyvän, on verrattava toimenpiteen arvoa vaihtoehtoisiin liiketoimintamahdollisuuksiin. Jos Neuwogesilla olisi ollut taloudellisesti edullisempi vaihtoehto, päätöstä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteuttamisesta ei voitaisi pitää sellaisena, jonka markkinatalouden toimija olisi tehnyt.

| (156) | Tässä yhteydessä on todettava, että sen paremmin rakennusten vuokraaminen ilman niiden nykyaikaistamista kuin niiden purkaminen eivät olisi olleet kannattavia liiketoimintavaihtoehtoja. Ensinnäkin vuokraaminen ilman nykyaikaistamista olisi johtanut rajallisiin tuloihin, ja oli selvää, että ilman nykyaikaistamista rakennusten vajaakäyttö olisi suurempaa kuin nykyaikaistettujen rakennusten vajaakäyttö (101). Ei siis ole vahvoja perusteita päätellä, että rakennusten vuokraamisen jatkamisesta ilman niiden nykyaikaistamista saatujen tuottojen olisi voitu odottaa olevan suurempia kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä saatavat tuotot. Purkamisesta ei myöskään olisi saatu tuloa, vaan siitä olisi seurannut purkamiskustannuksia. Myöskään purkamista ei näin ollen voida katsoa kannattavaksi vaihtoehdoksi kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998). |
| --- | --- |

(156)

Tässä yhteydessä on todettava, että sen paremmin rakennusten vuokraaminen ilman niiden nykyaikaistamista kuin niiden purkaminen eivät olisi olleet kannattavia liiketoimintavaihtoehtoja. Ensinnäkin vuokraaminen ilman nykyaikaistamista olisi johtanut rajallisiin tuloihin, ja oli selvää, että ilman nykyaikaistamista rakennusten vajaakäyttö olisi suurempaa kuin nykyaikaistettujen rakennusten vajaakäyttö (101). Ei siis ole vahvoja perusteita päätellä, että rakennusten vuokraamisen jatkamisesta ilman niiden nykyaikaistamista saatujen tuottojen olisi voitu odottaa olevan suurempia kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä saatavat tuotot. Purkamisesta ei myöskään olisi saatu tuloa, vaan siitä olisi seurannut purkamiskustannuksia. Myöskään purkamista ei näin ollen voida katsoa kannattavaksi vaihtoehdoksi kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998).

7.3.1   Lainavaihtoehto

| (157) | Ensimmäinen harkittava vaihtoehto olisi lainarahoitus. Jos Neuwoges olisi rahoittanut rakennusten nykyaikaistamisen lainarahoituksella, se olisi saanut osan samoista tuotoista kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä. Se olisi ensinnäkin kyennyt vuokraamaan nykyaikaistetut rakennukset, mikä olisi tuottanut hyvän tulovirran. Lisäksi – ja toisin kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen tuomassa asemassa – se olisi pysynyt rakennusten omistajana. |
| --- | --- |

(157)

Ensimmäinen harkittava vaihtoehto olisi lainarahoitus. Jos Neuwoges olisi rahoittanut rakennusten nykyaikaistamisen lainarahoituksella, se olisi saanut osan samoista tuotoista kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä. Se olisi ensinnäkin kyennyt vuokraamaan nykyaikaistetut rakennukset, mikä olisi tuottanut hyvän tulovirran. Lisäksi – ja toisin kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen tuomassa asemassa – se olisi pysynyt rakennusten omistajana.

| (158) | On kuitenkin selvää, että lainarahoitukseen olisi liittynyt myös joitakin haittatekijöitä. Ensinnäkin Neuwogesin olisi pitänyt tarjota 30 prosenttia investointimäärästä omasta pääomastaan, koska Neuwoges katsoi, että sen oli säilytettävä 30 prosentin omien varojen osuus (102). Vuoden 1997 lopulla Neuwogesin hallintoneuvosto keskusteli omien varojen osuuden laskemisesta suurempien investointien mahdollistamiseksi. Johto kuitenkin hylkäsi ehdotuksen taloudellisesti mahdottomana, koska se olisi johtanut kohtuuttomaan velkaantuneisuusasteeseen (103). Johto selitti, että omien varojen osuuden laskeminen 30 prosentista 25 prosenttiin ei ollut mahdollista (velkaantuneisuusaste) (104). Neuwogesin hallintoneuvoston jäsen Räuber totesi myös, että omien varojen osuuden vähentäminen ei tule kysymykseen liiketaloustieteen kannalta. Oli noudatettava yhtiön sitoumuksia (105). Rahoittaakseen nykyaikaistamisinvestoinnit Neuwogesin olisi pitänyt osoittaa toimiin [...] euroa omaa pääomaa. On hyvin epätodennäköistä, että tällainen määrä omaa pääomaa olisi ollut välittömästi saatavilla. Hallintoneuvoston pöytäkirjasta käy selvästi ilmi, että mahdollinen kokonaisinvestointien määrä vuonna 1998 (käsittäen lainat) oli noin [...] euroa, joka oli jo korvamerkitty muihin hankkeisiin (106). Näin ollen on selvää, että Neuwoges olisi voinut turvautua lainaan rahoittaakseen nykyaikaistamisen vain, jos se olisi luopunut muista hankkeistaan. |
| --- | --- |

(158)

On kuitenkin selvää, että lainarahoitukseen olisi liittynyt myös joitakin haittatekijöitä. Ensinnäkin Neuwogesin olisi pitänyt tarjota 30 prosenttia investointimäärästä omasta pääomastaan, koska Neuwoges katsoi, että sen oli säilytettävä 30 prosentin omien varojen osuus (102). Vuoden 1997 lopulla Neuwogesin hallintoneuvosto keskusteli omien varojen osuuden laskemisesta suurempien investointien mahdollistamiseksi. Johto kuitenkin hylkäsi ehdotuksen taloudellisesti mahdottomana, koska se olisi johtanut kohtuuttomaan velkaantuneisuusasteeseen (103). Johto selitti, että omien varojen osuuden laskeminen 30 prosentista 25 prosenttiin ei ollut mahdollista (velkaantuneisuusaste) (104). Neuwogesin hallintoneuvoston jäsen Räuber totesi myös, että omien varojen osuuden vähentäminen ei tule kysymykseen liiketaloustieteen kannalta. Oli noudatettava yhtiön sitoumuksia (105). Rahoittaakseen nykyaikaistamisinvestoinnit Neuwogesin olisi pitänyt osoittaa toimiin [...] euroa omaa pääomaa. On hyvin epätodennäköistä, että tällainen määrä omaa pääomaa olisi ollut välittömästi saatavilla. Hallintoneuvoston pöytäkirjasta käy selvästi ilmi, että mahdollinen kokonaisinvestointien määrä vuonna 1998 (käsittäen lainat) oli noin [...] euroa, joka oli jo korvamerkitty muihin hankkeisiin (106). Näin ollen on selvää, että Neuwoges olisi voinut turvautua lainaan rahoittaakseen nykyaikaistamisen vain, jos se olisi luopunut muista hankkeistaan.

| (159) | Toisin kuin lainarahoituksessa myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteessä oli etuna se, että Neuwogesin ei tarvinnut sijoittaa omaa pääomaa, mutta se sai myös uusia varoja sen lisäksi, että rakennusten nykyaikaistaminen rahoitettiin täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(159)

Toisin kuin lainarahoituksessa myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteessä oli etuna se, että Neuwogesin ei tarvinnut sijoittaa omaa pääomaa, mutta se sai myös uusia varoja sen lisäksi, että rakennusten nykyaikaistaminen rahoitettiin täysimääräisesti.

| (160) | Kun kaikki edellä esitetty otetaan huomioon, ei voida katsoa osoitetuksi, että lainarahoitteinen nykyaikaistaminen olisi ollut Neuwogesille mahdollista tai että se olisi ollut Neuwogesille edullisempaa kuin sopimus Bavarian kanssa. Se, ettei Neuwogesilla todennäköisesti olisi ollut tarvittavaa omaa pääomaa lainan saamiseksi, ja se, että se saattoi käyttää uusia varoja muiden investointien rahoittamiseen, johtavat päätelmään, jonka mukaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen valitseminen lainarahoituksen sijaan oli järkevä päätös. |
| --- | --- |

(160)

Kun kaikki edellä esitetty otetaan huomioon, ei voida katsoa osoitetuksi, että lainarahoitteinen nykyaikaistaminen olisi ollut Neuwogesille mahdollista tai että se olisi ollut Neuwogesille edullisempaa kuin sopimus Bavarian kanssa. Se, ettei Neuwogesilla todennäköisesti olisi ollut tarvittavaa omaa pääomaa lainan saamiseksi, ja se, että se saattoi käyttää uusia varoja muiden investointien rahoittamiseen, johtavat päätelmään, jonka mukaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen valitseminen lainarahoituksen sijaan oli järkevä päätös.

7.3.2   Suoran myynnin vaihtoehto

| (161) | Toinen vakavasti otettava vaihtoehto olisi ollut maan ja rakennusten suora myynti. Ratkaiseva kysymys on, olisiko myynnistä ollut enemmän etua. |
| --- | --- |

(161)

Toinen vakavasti otettava vaihtoehto olisi ollut maan ja rakennusten suora myynti. Ratkaiseva kysymys on, olisiko myynnistä ollut enemmän etua.

7.3.2.1   Arviointi vuosien 1997 ja 2007 arvonmääritysten valossa

| (162) | Pyrittäessä vertailemaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvoa Neuwogesille sekä etuja, joita se olisi voinut saada suorasta myynnistä, ratkaiseva kysymys on, minkälaisen kauppahinnan Neuwoges olisi voinut saada tavanomaisesta kaupasta. Tässä merkitystä on vuosina 1997 ja 2007 tehdyillä arvonmäärityksillä. |
| --- | --- |

(162)

Pyrittäessä vertailemaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvoa Neuwogesille sekä etuja, joita se olisi voinut saada suorasta myynnistä, ratkaiseva kysymys on, minkälaisen kauppahinnan Neuwoges olisi voinut saada tavanomaisesta kaupasta. Tässä merkitystä on vuosina 1997 ja 2007 tehdyillä arvonmäärityksillä.

| (163) | Neuwoges tilasi kaksi selvitystä kyseisten kiinteistöjen (rakennukset ja maa-alue) vuoden 1997 arvon arvioimiseksi. Toisen selvityksen laati Neuwogesin oma asiantuntija vuonna 1997 ja toisen riippumaton asiantuntija vuonna 2007. Vuoden 1997 arvonmäärityksessä arvoksi arvioitiin [...] euroa, kun taas vuoden 2007 selvityksen tuloksena oli [...] euron arvio (107). Molempiin selvityksiin sisältyy erilliset arviot rakennuksista (1997: [...] euroa, 2007: [...] euroa) ja maa-alueista (1997: [...] euroa, 2007: [...] euroa). Molemmat selvitykset perustuvat pääosin samaan menetelmään, tuottoarvomenetelmään (Ertragswertverfahren). |
| --- | --- |

(163)

Neuwoges tilasi kaksi selvitystä kyseisten kiinteistöjen (rakennukset ja maa-alue) vuoden 1997 arvon arvioimiseksi. Toisen selvityksen laati Neuwogesin oma asiantuntija vuonna 1997 ja toisen riippumaton asiantuntija vuonna 2007. Vuoden 1997 arvonmäärityksessä arvoksi arvioitiin [...] euroa, kun taas vuoden 2007 selvityksen tuloksena oli [...] euron arvio (107). Molempiin selvityksiin sisältyy erilliset arviot rakennuksista (1997: [...] euroa, 2007: [...] euroa) ja maa-alueista (1997: [...] euroa, 2007: [...] euroa). Molemmat selvitykset perustuvat pääosin samaan menetelmään, tuottoarvomenetelmään (Ertragswertverfahren).

| (164) | Komissio katsoo, että koska vuoden 2007 arvonmääritys laadittiin vasta myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen jälkeen, siihen ei voida luottaa arvioitaessa kiinteistön arvoa vuonna 1997 sellaisena kuin se oli Neuwogesin tiedossa. Neuwoges ei siis voinut perustaa päätöstään myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen ryhtymisestä Bavarian kanssa vuonna 2007 jälkikäteen tehtyyn arvonmääritykseen. |
| --- | --- |

(164)

Komissio katsoo, että koska vuoden 2007 arvonmääritys laadittiin vasta myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen jälkeen, siihen ei voida luottaa arvioitaessa kiinteistön arvoa vuonna 1997 sellaisena kuin se oli Neuwogesin tiedossa. Neuwoges ei siis voinut perustaa päätöstään myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen ryhtymisestä Bavarian kanssa vuonna 2007 jälkikäteen tehtyyn arvonmääritykseen.

| (165) | Komissio katsoo, että myöskään vuoden 1997 arvonmääritys ei ole luotettava indikaattori kiinteistön arvosta vuonna 1997 sellaisena kuin se oli Neuwogesin tiedossa kyseiseen aikaan, koska muodollisessa tutkintamenettelyssä kävi ilmi, että Neuwogesin johto oli täysin tietoinen siitä, että vuoden 1997 arvonmääritys ei ollut luotettava aikana, jona se teki tutkinnan kohteen olleet sopimukset. Seuraavat huomautukset ovat valaisevia:






  a) | Vuokrat
  Vuoden 1997 arvonmäärityksessä vuokrataso arvioitiin [...] eurosta [...] euroon neliömetriä kohti. Samaan aikaan Neubrandenburgin kaupungin ensimmäisen, 1 päivänä tammikuuta 1998 alkaen voimassa olevan ja vuoden 1997 tietoihin perustuvan vuokrataulukon mukaan nykyaikaistettujen asuntojen keskimääräinen vuokrataso oli 3,90–4,38 euroa neliömetriä kohti. Neubrandenburgissa toimivana suurena kiinteistöalan yrityksenä Neuwoges oli varmasti tietoinen kaupungin vuokratasosta, joten sen olisi pitänyt perustaa kiinteistöä koskeva arviointinsa tähän tietoon. Myynti- ja takaisinvuokraussopimuksessa todellakin ennakoitiin [...] euron vuokratasoa neliömetriä kohti nykyaikaistamisen jälkeen (toisin sanoen vuodesta 1999 alkaen ja näin ollen kaksi vuotta myöhemmin ensimmäisen vuokrataulukon perusteena olevista tiedoista). Luku oli vuokrataulukon mukainen. |
| --- | --- | --- |

(165)

Komissio katsoo, että myöskään vuoden 1997 arvonmääritys ei ole luotettava indikaattori kiinteistön arvosta vuonna 1997 sellaisena kuin se oli Neuwogesin tiedossa kyseiseen aikaan, koska muodollisessa tutkintamenettelyssä kävi ilmi, että Neuwogesin johto oli täysin tietoinen siitä, että vuoden 1997 arvonmääritys ei ollut luotettava aikana, jona se teki tutkinnan kohteen olleet sopimukset. Seuraavat huomautukset ovat valaisevia:

a)

Vuokrat

Vuoden 1997 arvonmäärityksessä vuokrataso arvioitiin [...] eurosta [...] euroon neliömetriä kohti. Samaan aikaan Neubrandenburgin kaupungin ensimmäisen, 1 päivänä tammikuuta 1998 alkaen voimassa olevan ja vuoden 1997 tietoihin perustuvan vuokrataulukon mukaan nykyaikaistettujen asuntojen keskimääräinen vuokrataso oli 3,90–4,38 euroa neliömetriä kohti. Neubrandenburgissa toimivana suurena kiinteistöalan yrityksenä Neuwoges oli varmasti tietoinen kaupungin vuokratasosta, joten sen olisi pitänyt perustaa kiinteistöä koskeva arviointinsa tähän tietoon. Myynti- ja takaisinvuokraussopimuksessa todellakin ennakoitiin [...] euron vuokratasoa neliömetriä kohti nykyaikaistamisen jälkeen (toisin sanoen vuodesta 1999 alkaen ja näin ollen kaksi vuotta myöhemmin ensimmäisen vuokrataulukon perusteena olevista tiedoista). Luku oli vuokrataulukon mukainen.

| b) | Nykyaikaistamiskustannukset
  Vaikka vuoden 1997 arvonmääritys tehtiin keväällä 1997 ja nykyaikaistamiskustannukset arvioitiin siinä yhteensä [...] euroksi, Neuwogesin johto kertoi kuitenkin samaan aikaan (maaliskuu 1997) Bavarialle kirjoitetussa kirjeessä arvioivansa nykyaikaistamiskustannukset [...] euroksi. On siis selvää, että Neuwoges oli hyvin tietoinen siitä, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä välttämättömät nykyaikaistamiskustannukset oli arvioitu huomattavasti todellista pienemmiksi. Bavarian sekä Neuwogesin tytäryhtiö BRG:n kesken sovittu kertakorvaus kiinteistön nykyaikaistamisesta oli vieläkin suurempi ([...] euroa), mikä osoittaa Neuwogesin tienneen tehdessään sopimukset Bavarian kanssa, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä nykyaikaistamiskustannukset oli arvioitu lähes 10 miljoonaa euroa pienemmiksi. |
| --- | --- |

b)

Nykyaikaistamiskustannukset

Vaikka vuoden 1997 arvonmääritys tehtiin keväällä 1997 ja nykyaikaistamiskustannukset arvioitiin siinä yhteensä [...] euroksi, Neuwogesin johto kertoi kuitenkin samaan aikaan (maaliskuu 1997) Bavarialle kirjoitetussa kirjeessä arvioivansa nykyaikaistamiskustannukset [...] euroksi. On siis selvää, että Neuwoges oli hyvin tietoinen siitä, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä välttämättömät nykyaikaistamiskustannukset oli arvioitu huomattavasti todellista pienemmiksi. Bavarian sekä Neuwogesin tytäryhtiö BRG:n kesken sovittu kertakorvaus kiinteistön nykyaikaistamisesta oli vieläkin suurempi ([...] euroa), mikä osoittaa Neuwogesin tienneen tehdessään sopimukset Bavarian kanssa, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä nykyaikaistamiskustannukset oli arvioitu lähes 10 miljoonaa euroa pienemmiksi.

| c) | Jäljellä oleva käyttöikä
  Vuoden 1997 arvonmäärityksessä jäljellä olevaksi käyttöiäksi arvioitiin [...]–[...] vuotta nykyaikaistaminen ottaen huomioon. Tässä yhteydessä on todettava, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä arvioidut pienet nykyaikaistamiskustannukset eivät sovi yhteen sen olettamuksen kanssa, että nykyaikaistamisella jatkettaisiin merkittävästi rakennusten käyttöikää. |
| --- | --- |

c)

Jäljellä oleva käyttöikä

Vuoden 1997 arvonmäärityksessä jäljellä olevaksi käyttöiäksi arvioitiin [...]–[...] vuotta nykyaikaistaminen ottaen huomioon. Tässä yhteydessä on todettava, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä arvioidut pienet nykyaikaistamiskustannukset eivät sovi yhteen sen olettamuksen kanssa, että nykyaikaistamisella jatkettaisiin merkittävästi rakennusten käyttöikää.

| d) | Maan arvo
  On pantava merkille, että kyseistä maa-aluetta arvioitaessa vuoden 1997 arvonmäärityksessä ei otettu huomioon arvoa alentavia tekijöitä (ne kuitenkin otettiin huomioon vuoden 2007 arvonmäärityksessä). Näitä tekijöitä ovat muun muassa infrastruktuuri, joka ei ole siirrettävissä tai poistettavissa (viemäröinti, putket) sekä se, että maa-alue oli hankalan muotoinen. Tavallisesti nämä tekijät alentavat maan arvoa. Maa-alueen omistajana Neuwogesin on täytynyt olla tietoinen näistä tekijöistä, joten sen on täytynyt olla tietoinen siitä, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä maan arvo oli arvioitu liian suureksi. |
| --- | --- |

d)

Maan arvo

On pantava merkille, että kyseistä maa-aluetta arvioitaessa vuoden 1997 arvonmäärityksessä ei otettu huomioon arvoa alentavia tekijöitä (ne kuitenkin otettiin huomioon vuoden 2007 arvonmäärityksessä). Näitä tekijöitä ovat muun muassa infrastruktuuri, joka ei ole siirrettävissä tai poistettavissa (viemäröinti, putket) sekä se, että maa-alue oli hankalan muotoinen. Tavallisesti nämä tekijät alentavat maan arvoa. Maa-alueen omistajana Neuwogesin on täytynyt olla tietoinen näistä tekijöistä, joten sen on täytynyt olla tietoinen siitä, että vuoden 1997 arvonmäärityksessä maan arvo oli arvioitu liian suureksi.

| (166) | On siis todettava, että Neuwoges on todistettavasti ollut tietoinen siitä, että jotkin vuoden 1997 arvonmäärityksen perustana olleet keskeiset olettamukset, erityisesti nykyaikaistamiskustannuksia koskevat olettamukset, olivat epäluotettavia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1997 arvonmääritys ei ole luotettava indikaatio kiinteistön arvosta vuonna 1997 sellaisena kuin se oli Neuwogesin tiedossa kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(166)

On siis todettava, että Neuwoges on todistettavasti ollut tietoinen siitä, että jotkin vuoden 1997 arvonmäärityksen perustana olleet keskeiset olettamukset, erityisesti nykyaikaistamiskustannuksia koskevat olettamukset, olivat epäluotettavia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1997 arvonmääritys ei ole luotettava indikaatio kiinteistön arvosta vuonna 1997 sellaisena kuin se oli Neuwogesin tiedossa kyseisenä aikana.

| (167) | Samalla komissio katsoo, että Neuwogesin saatavilla kyseisenä aikana olevien tietojen perusteella ennakkoarvio kiinteistön arvosta, jonka markkinatalouden toimija Neuwogesin asemassa olisi kohtuudella saanut, olisi todennäköisesti ollut hyvin samanlainen kuin jälkikäteen vuonna 2007 tehdyssä arvonmäärityksessä. Kuten vuoden 2007 jälkikäteen tehdyssä arvioinnissa tapahtui, markkinatalouden toimija olisi Neuwogesin asemassa perustanut ennakko-odotuksensa mahdollisesta vuokrasta sovellettavaan vuokrataulukkoon, olisi arvioinut nykyaikaistamiskustannukset lähemmäksi Bavarian ja BRG:n kesken hyväksyttyjä kustannuksia sekä mukauttanut maan arvoa ottaen huomioon sen tiedossa olevat arvoa alentavat tekijät. Lisäksi Neuwogesin asemassa markkinatalouden toimija olisi arvioinut huolellisesti jäljellä olevan käyttöiän ottaen huomioon suunnitellun nykyaikaistamisen sekä vertailutiedot (kuten vuoden 2007 arvioinnissa), joten voidaan kohtuudella päätellä, että Neuwogesin asemassa markkinatalouden toimija olisi perustanut arvonmäärityksen samanlaisiin jäljellä olevaa käyttöikää koskeviin arvioihin kuin jälkikäteen vuonna 2007 tehdyssä arvonmäärityksessä. |
| --- | --- |

(167)

Samalla komissio katsoo, että Neuwogesin saatavilla kyseisenä aikana olevien tietojen perusteella ennakkoarvio kiinteistön arvosta, jonka markkinatalouden toimija Neuwogesin asemassa olisi kohtuudella saanut, olisi todennäköisesti ollut hyvin samanlainen kuin jälkikäteen vuonna 2007 tehdyssä arvonmäärityksessä. Kuten vuoden 2007 jälkikäteen tehdyssä arvioinnissa tapahtui, markkinatalouden toimija olisi Neuwogesin asemassa perustanut ennakko-odotuksensa mahdollisesta vuokrasta sovellettavaan vuokrataulukkoon, olisi arvioinut nykyaikaistamiskustannukset lähemmäksi Bavarian ja BRG:n kesken hyväksyttyjä kustannuksia sekä mukauttanut maan arvoa ottaen huomioon sen tiedossa olevat arvoa alentavat tekijät. Lisäksi Neuwogesin asemassa markkinatalouden toimija olisi arvioinut huolellisesti jäljellä olevan käyttöiän ottaen huomioon suunnitellun nykyaikaistamisen sekä vertailutiedot (kuten vuoden 2007 arvioinnissa), joten voidaan kohtuudella päätellä, että Neuwogesin asemassa markkinatalouden toimija olisi perustanut arvonmäärityksen samanlaisiin jäljellä olevaa käyttöikää koskeviin arvioihin kuin jälkikäteen vuonna 2007 tehdyssä arvonmäärityksessä.

| (168) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Neuwogesin asemassa markkinatalouden toimija olisi kohtuudella odottanut kiinteistön arvon olevan ennen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteuttamista noin [...] euroa (kuten vuoden 2007 arvonmäärityksessä). |
| --- | --- |

(168)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Neuwogesin asemassa markkinatalouden toimija olisi kohtuudella odottanut kiinteistön arvon olevan ennen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen toteuttamista noin [...] euroa (kuten vuoden 2007 arvonmäärityksessä).

7.3.2.2   Suoran myynnin sekä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen vertailu

| (169) | Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen kokonaisarvo Neuwogesille oli [...] euroa. Sitä vastoin edellä esitetty analyysi osoitti, että Neuwogesin olisi pitänyt realistisesti odottaa [...] euron kiinteistön arvoa, joka on vain [...] suurempi kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvo. Tämä vähäinen eroavuus ei kuitenkaan tarkoita, että markkinatalouden toimija olisi välttämättä valinnut suoran myynnin.






  a) | Ensinnäkään ei pidä sivuuttaa sitä, että suoran myynnin vaihtoehto koski rakennusten ja maa-alueen suoraa myyntiä, kun taas Bavaria osti ainoastaan rakennukset ja hankki vuokraoikeudet maa-alueeseen 75 vuodeksi. Maa-alue jäi edelleen Neuwogesin omistukseen. Neuwoges arvioi pelkän maa-alueen arvoksi [...] euroa (vuoden 2007 arvonmäärityksessä). On tosin vaikeaa esittää täsmällistä lukua arvolle, jonka Neuwoges säilytti vuokraamalla maa-alueen sen myymisen sijaan, mutta on todettava, että omistuksen jäämisellä Neuwogesille perusteltiin toimenpiteen hieman pienempi hinta. |
| --- | --- | --- |

(169)

Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen kokonaisarvo Neuwogesille oli [...] euroa. Sitä vastoin edellä esitetty analyysi osoitti, että Neuwogesin olisi pitänyt realistisesti odottaa [...] euron kiinteistön arvoa, joka on vain [...] suurempi kuin myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvo. Tämä vähäinen eroavuus ei kuitenkaan tarkoita, että markkinatalouden toimija olisi välttämättä valinnut suoran myynnin.

a)

Ensinnäkään ei pidä sivuuttaa sitä, että suoran myynnin vaihtoehto koski rakennusten ja maa-alueen suoraa myyntiä, kun taas Bavaria osti ainoastaan rakennukset ja hankki vuokraoikeudet maa-alueeseen 75 vuodeksi. Maa-alue jäi edelleen Neuwogesin omistukseen. Neuwoges arvioi pelkän maa-alueen arvoksi [...] euroa (vuoden 2007 arvonmäärityksessä). On tosin vaikeaa esittää täsmällistä lukua arvolle, jonka Neuwoges säilytti vuokraamalla maa-alueen sen myymisen sijaan, mutta on todettava, että omistuksen jäämisellä Neuwogesille perusteltiin toimenpiteen hieman pienempi hinta.

| b) | Toiseksi on pantava merkille, ettei ole täysin selvää, olisiko ollut tosiasiassa mahdollista saada hinta, jonka Neuwogesin asemassa ollut markkinatalouden toimija olisi arvioinut. Ainoa varsinainen ostotarjous, jota koskevat tiedot Neuwoges on toimittanut, tuli Felske Immobilienilta, joka ilmeisesti tarjosi [...] euron hintaa neliömetriä kohti, jolloin kaupan kokonaisarvo olisi ollut [...] euroa (108). Tarjous oli reilusti yli miljoona euroa pienempi kuin hinta, jonka Neuwogesin asemassa oleva markkinatalouden toimija olisi arvioinut. |
| --- | --- |

b)

Toiseksi on pantava merkille, ettei ole täysin selvää, olisiko ollut tosiasiassa mahdollista saada hinta, jonka Neuwogesin asemassa ollut markkinatalouden toimija olisi arvioinut. Ainoa varsinainen ostotarjous, jota koskevat tiedot Neuwoges on toimittanut, tuli Felske Immobilienilta, joka ilmeisesti tarjosi [...] euron hintaa neliömetriä kohti, jolloin kaupan kokonaisarvo olisi ollut [...] euroa (108). Tarjous oli reilusti yli miljoona euroa pienempi kuin hinta, jonka Neuwogesin asemassa oleva markkinatalouden toimija olisi arvioinut.

| c) | Kolmanneksi Neuwoges laski yleisestä hallintasopimuksesta odottamaansa tuottoa arvioidessaan tuoton virheellisesti vain vuoden 2027 loppuun saakka. Koska yleisen hallintasopimuksen kesto oli kuitenkin 30 vuotta nykyaikaistamistöiden päättymisestä (toisin sanoen 30 vuotta vuoden 1999 alusta), laskelmaan olisi pitänyt sisällyttää tuotto vuoden 2028 loppuun saakka. Kun arviota korjataan tämän osalta, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvo nousee. |
| --- | --- |

c)

Kolmanneksi Neuwoges laski yleisestä hallintasopimuksesta odottamaansa tuottoa arvioidessaan tuoton virheellisesti vain vuoden 2027 loppuun saakka. Koska yleisen hallintasopimuksen kesto oli kuitenkin 30 vuotta nykyaikaistamistöiden päättymisestä (toisin sanoen 30 vuotta vuoden 1999 alusta), laskelmaan olisi pitänyt sisällyttää tuotto vuoden 2028 loppuun saakka. Kun arviota korjataan tämän osalta, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvo nousee.

| d) | Laskettaessa Bavarian tulevien maanvuokramaksujen jälleenostoarvoa Neuwogesille oletettiin yksikertaisuuden vuoksi, että elinkustannukset eivät muutu ja että maksuja ei näin ollen muuteta. On kuitenkin realistisempaa olettaa, että elinkustannukset yleisesti nousevat, joten tulevat maksut ovat todennäköisesti oletettua suurempia. Tämäkin nostaisi sopimuksen arvoa. |
| --- | --- |

d)

Laskettaessa Bavarian tulevien maanvuokramaksujen jälleenostoarvoa Neuwogesille oletettiin yksikertaisuuden vuoksi, että elinkustannukset eivät muutu ja että maksuja ei näin ollen muuteta. On kuitenkin realistisempaa olettaa, että elinkustannukset yleisesti nousevat, joten tulevat maksut ovat todennäköisesti oletettua suurempia. Tämäkin nostaisi sopimuksen arvoa.

| (170) | Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että oli taloudellisesti järkevää valita myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide suoran myynnin sijaan. |
| --- | --- |

(170)

Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että oli taloudellisesti järkevää valita myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide suoran myynnin sijaan.

7.3.3   Päätelmät

| (171) | Kun myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvoa Neuwogesille on verrattu vaihtoehtojen arvoon, on todettava, että toimenpide oli sellainen, jonka myös markkinatalouden toimija olisi valinnut. |
| --- | --- |

(171)

Kun myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvoa Neuwogesille on verrattu vaihtoehtojen arvoon, on todettava, että toimenpide oli sellainen, jonka myös markkinatalouden toimija olisi valinnut.

7.4   VERTAILUANALYYSI

| (172) | Määritettyään, että järkevä markkinatalouden toimija olisi valinnut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen, komissio tarkasteli varotoimenpiteenä myös, vastasiko toimenpide muita kyseisenä aikana merkityksellisillä markkinoilla tehtyjä sopimuksia ja oliko muita viitteitä, jotka horjuttaisivat komission päätelmää, jonka mukaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(172)

Määritettyään, että järkevä markkinatalouden toimija olisi valinnut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen, komissio tarkasteli varotoimenpiteenä myös, vastasiko toimenpide muita kyseisenä aikana merkityksellisillä markkinoilla tehtyjä sopimuksia ja oliko muita viitteitä, jotka horjuttaisivat komission päätelmää, jonka mukaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen.

| (173) | Saatavilla olevat tiedot vastaavista toimenpiteistä koskevat Bavarian samoihin aikoihin tämän toimenpiteen kanssa tekemiä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksia. Näillä sopimuksilla voidaan osoittaa, oliko kyseinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide sellainen, jonka myös muut markkinatoimijat, yksityiset yritykset mukaan lukien, olisivat valinneet, mikä viittaisi markkinaehtoisuuteen (7.4.1 jakso). Lisäksi Neuwogesin toteuttama rajattu tarjousmenettely ja vertailu muiden rahoitustoimenpiteiden kanssa voi selventää kyseisen toimenpiteen markkinaehtoisuutta (7.4.2 ja 7.4.3 jakso). |
| --- | --- |

(173)

Saatavilla olevat tiedot vastaavista toimenpiteistä koskevat Bavarian samoihin aikoihin tämän toimenpiteen kanssa tekemiä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksia. Näillä sopimuksilla voidaan osoittaa, oliko kyseinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide sellainen, jonka myös muut markkinatoimijat, yksityiset yritykset mukaan lukien, olisivat valinneet, mikä viittaisi markkinaehtoisuuteen (7.4.1 jakso). Lisäksi Neuwogesin toteuttama rajattu tarjousmenettely ja vertailu muiden rahoitustoimenpiteiden kanssa voi selventää kyseisen toimenpiteen markkinaehtoisuutta (7.4.2 ja 7.4.3 jakso).

7.4.1   Vertailusopimukset

| (174) | Vertailua varten esitettiin kolmea vastaavanlaista toimenpidettä koskevat sopimukset. Niistä kuitenkin vain [...] ja [...] koskevat sopimukset ovat samalta ajalta kuin Bavarian ja Neuwogesin välinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide ja voidaan näin ollen ottaa huomioon. Aluksi on todettava, että molemmat toimenpiteet poikkeavat kyseisestä toimenpiteestä kestoltaan, kiinteiden takaisinvuokrausmaksujen indeksoinnilta ja nykyaikaistamisen osalta. Neuwoges viittaa erityisesti eroon indeksointiarvossa ([...]: 1,5 prosenttia vuodessa, [...]: mukautus elinkustannusten muutoksiin) osoittaakseen, että yleiseen hallintasopimukseen sisältyi määräyksiä, jotka eivät olleet normaalin markkinakäytännön mukaisia kyseisenä aikana (vuosina 1997–1998). |
| --- | --- |

(174)

Vertailua varten esitettiin kolmea vastaavanlaista toimenpidettä koskevat sopimukset. Niistä kuitenkin vain [...] ja [...] koskevat sopimukset ovat samalta ajalta kuin Bavarian ja Neuwogesin välinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide ja voidaan näin ollen ottaa huomioon. Aluksi on todettava, että molemmat toimenpiteet poikkeavat kyseisestä toimenpiteestä kestoltaan, kiinteiden takaisinvuokrausmaksujen indeksoinnilta ja nykyaikaistamisen osalta. Neuwoges viittaa erityisesti eroon indeksointiarvossa ([...]: 1,5 prosenttia vuodessa, [...]: mukautus elinkustannusten muutoksiin) osoittaakseen, että yleiseen hallintasopimukseen sisältyi määräyksiä, jotka eivät olleet normaalin markkinakäytännön mukaisia kyseisenä aikana (vuosina 1997–1998).

| (175) | Bavarian mukaan [...] ja [...] koskevat toimenpiteet olivat esimerkkejä sen kiinteistöjen takaisinvuokrausmallista (109), minkä mukaan näiden sopimusten määräykset olisi laadittu Neuwogesin ja Bavarian välisen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen perusteena olevan kaltaisten laskelmien pohjalta. |
| --- | --- |

(175)

Bavarian mukaan [...] ja [...] koskevat toimenpiteet olivat esimerkkejä sen kiinteistöjen takaisinvuokrausmallista (109), minkä mukaan näiden sopimusten määräykset olisi laadittu Neuwogesin ja Bavarian välisen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen perusteena olevan kaltaisten laskelmien pohjalta.

| (176) | Kuten edellä todettiin (ks. johdanto-osan 131 kappale), Neuwoges sai ilmeisesti vapaasti valita sopimusehdot Bavarian tarjoaman takaisinvuokrausmallin puitteissa. Tämä tarkoittaa, että Neuwoges olisi voinut valita myös matalamman indeksoinnin tai suuremman kustannusten vähennyksen. Tämän seurauksena etukäteen maksettu käteismaksu olisi luonnollisesti ollut pienempi. Voidaan olettaa, että tilanne oli sama [...] ja [...] osalta. |
| --- | --- |

(176)

Kuten edellä todettiin (ks. johdanto-osan 131 kappale), Neuwoges sai ilmeisesti vapaasti valita sopimusehdot Bavarian tarjoaman takaisinvuokrausmallin puitteissa. Tämä tarkoittaa, että Neuwoges olisi voinut valita myös matalamman indeksoinnin tai suuremman kustannusten vähennyksen. Tämän seurauksena etukäteen maksettu käteismaksu olisi luonnollisesti ollut pienempi. Voidaan olettaa, että tilanne oli sama [...] ja [...] osalta.

| (177) | Koska sopimuskumppanit saivat ilmeisesti vapaasti valita toimenpiteen täsmälliset ehdot Bavarian tarjoaman mallin puitteissa, ei vaikuta markkinaehtoisuuden kannalta keskeiseltä, olivatko Neuwogesin valitsemat ehdot samat kuin toimijoiden [...] ja [...] koskevien toimenpiteiden yhteydessä valitsemat. Valinnat kuvastavat yksinkertaisesti osapuolten strategisia yrityspäätöksiä. Merkityksellisempää on se, että toimenpiteet perustuivat samaan toimenpidemalliin. |
| --- | --- |

(177)

Koska sopimuskumppanit saivat ilmeisesti vapaasti valita toimenpiteen täsmälliset ehdot Bavarian tarjoaman mallin puitteissa, ei vaikuta markkinaehtoisuuden kannalta keskeiseltä, olivatko Neuwogesin valitsemat ehdot samat kuin toimijoiden [...] ja [...] koskevien toimenpiteiden yhteydessä valitsemat. Valinnat kuvastavat yksinkertaisesti osapuolten strategisia yrityspäätöksiä. Merkityksellisempää on se, että toimenpiteet perustuivat samaan toimenpidemalliin.

| (178) | Koska [...] ja [...] koskevat sopimukset perustuvat samaan laskentamalliin – mitä ei ole syytä epäillä saatavilla olevien tietojen perusteella – myös Neuwogesin toimenpiteen taustalla oleva toimenpidemalli vaikuttaa markkinaehtoiselta. Tässä yhteydessä merkityksellistä on se, että kiinteistöjen takaisinvuokrausmallin valitsivat ilmeisesti sekä julkiset ([...]) että yksityiset ([...]) yritykset ja että sitä tarjottiin sekä yrityksille, jotka pyrkivät velkahelpotusta koskevan lain mukaisesti oikeutetuiksi velkahelpotuksiin, että osapuolille, joihin lakia ei sovellettu. |
| --- | --- |

(178)

Koska [...] ja [...] koskevat sopimukset perustuvat samaan laskentamalliin – mitä ei ole syytä epäillä saatavilla olevien tietojen perusteella – myös Neuwogesin toimenpiteen taustalla oleva toimenpidemalli vaikuttaa markkinaehtoiselta. Tässä yhteydessä merkityksellistä on se, että kiinteistöjen takaisinvuokrausmallin valitsivat ilmeisesti sekä julkiset ([...]) että yksityiset ([...]) yritykset ja että sitä tarjottiin sekä yrityksille, jotka pyrkivät velkahelpotusta koskevan lain mukaisesti oikeutetuiksi velkahelpotuksiin, että osapuolille, joihin lakia ei sovellettu.

7.4.2   Tarjouskilpailumenettely

7.4.2.1   Tausta

| (179) | Kuten edellä on todettu, Neuwoges ei toteuttanut lopulta Bavarialle myytyjen rakennusten osalta täysimääräistä, avointa, ehdotonta ja syrjimätöntä tarjouskilpailua rakennusten yksityistämiseksi. Neuwoges pyysi kuitenkin tarjouksia 72 potentiaaliselta ostajalta. Neuwoges väittää, että se valitsi vastaanottajat enemmän tai vähemmän sattumanvaraisesti ja että joukkoa ei voida pitää koko markkinoita edustavana. Tätä seuranneiden ensimmäisten yhteydenottojen jälkeen lähetettiin kiinnostuksenilmaisupyynnöt muiden muassa Bavarialle, joka ei kuulunut alkuperäisen kirjeen vastaanottajiin. |
| --- | --- |

(179)

Kuten edellä on todettu, Neuwoges ei toteuttanut lopulta Bavarialle myytyjen rakennusten osalta täysimääräistä, avointa, ehdotonta ja syrjimätöntä tarjouskilpailua rakennusten yksityistämiseksi. Neuwoges pyysi kuitenkin tarjouksia 72 potentiaaliselta ostajalta. Neuwoges väittää, että se valitsi vastaanottajat enemmän tai vähemmän sattumanvaraisesti ja että joukkoa ei voida pitää koko markkinoita edustavana. Tätä seuranneiden ensimmäisten yhteydenottojen jälkeen lähetettiin kiinnostuksenilmaisupyynnöt muiden muassa Bavarialle, joka ei kuulunut alkuperäisen kirjeen vastaanottajiin.

7.4.2.2   Tarjouskilpailumenettelyn tulos

| (180) | Vastaanotetuista tarjouksista, joiden lukumäärästä ei ole tietoa, viisi katsottiin käyttökelpoisiksi (110). Näistä kaksi kuitenkin hylättiin, koska mahdolliset ostajat eivät aikarajoitusten vuoksi kyenneet esittämään täysimääräistä tarjousta. Kaksi muuta hylättiin taloudellisista syistä. Felske Immobilienilta saatu viides tarjous hylättiin, koska tarjottua hintaa pidettiin liian pienenä (Felske tarjosi [...] euroa neliömetriä kohti, jolloin kokonaisostohinta olisi ollut [...] euroa). Näiden viiden tarjouksen lisäksi esitettiin kolme muuta tarjousta, joita esittivät Bavaria ja kaksi muuta pyytämättä. Neuvottelut kyllä aloitettiin toisen pyytämättä tarjouksen esittäneenkin kanssa, mutta lopulta tarjous hylättiin täsmentämättömistä taloudellisista syistä (111). |
| --- | --- |

(180)

Vastaanotetuista tarjouksista, joiden lukumäärästä ei ole tietoa, viisi katsottiin käyttökelpoisiksi (110). Näistä kaksi kuitenkin hylättiin, koska mahdolliset ostajat eivät aikarajoitusten vuoksi kyenneet esittämään täysimääräistä tarjousta. Kaksi muuta hylättiin taloudellisista syistä. Felske Immobilienilta saatu viides tarjous hylättiin, koska tarjottua hintaa pidettiin liian pienenä (Felske tarjosi [...] euroa neliömetriä kohti, jolloin kokonaisostohinta olisi ollut [...] euroa). Näiden viiden tarjouksen lisäksi esitettiin kolme muuta tarjousta, joita esittivät Bavaria ja kaksi muuta pyytämättä. Neuvottelut kyllä aloitettiin toisen pyytämättä tarjouksen esittäneenkin kanssa, mutta lopulta tarjous hylättiin täsmentämättömistä taloudellisista syistä (111).

| (181) | Kun lopulliset neuvottelut oli saatettu päätökseen, Neuwogesin hallintoneuvoston oli hyväksyttävä sopimukset. Esitellessään sopimuksia hallintoneuvostolle johto väitti, että korkeampaa kauppahintaa ei ollut mahdollista saada, koska sopimukset koskivat vain maa-alueen vuokrausta (suoraan myyntiin verrattuna), koska nykyaikaistamistyöt annettaisiin BRG:n tehtäväksi ja koska Neuwoges hallinnoisi rakennuksia seuraavat 30 vuotta (112). Kun johdolta kysyttiin erosta vuoden 1997 arvonmääritykseen nähden, se vastasi jälleen, ettei toimenpiteestä ole mahdollista saada korkeampaa hintaa (113). |
| --- | --- |

(181)

Kun lopulliset neuvottelut oli saatettu päätökseen, Neuwogesin hallintoneuvoston oli hyväksyttävä sopimukset. Esitellessään sopimuksia hallintoneuvostolle johto väitti, että korkeampaa kauppahintaa ei ollut mahdollista saada, koska sopimukset koskivat vain maa-alueen vuokrausta (suoraan myyntiin verrattuna), koska nykyaikaistamistyöt annettaisiin BRG:n tehtäväksi ja koska Neuwoges hallinnoisi rakennuksia seuraavat 30 vuotta (112). Kun johdolta kysyttiin erosta vuoden 1997 arvonmääritykseen nähden, se vastasi jälleen, ettei toimenpiteestä ole mahdollista saada korkeampaa hintaa (113).

7.4.2.3   Arviointi

| (182) | Vaikka tarjouskilpailumenettelyä ei voida pitää avoimena, syrjimättömänä ja ehdottomana tarjouskilpailuna, siitä saadaan kuitenkin joitakin viitteitä siitä, minkälaisia tarjouksia markkinoilla esitettiin. Tämän osalta merkityksellistä on myös se, että tarjouksia esitettiin pyytämättä, mikä osoitti, että myös potentiaaliset ostajat, jotka eivät kuuluneet niihin 72 yritykseen, joihin aluksi otettiin yhteyttä, saivat kuulla menettelystä ja pystyivät osallistumaan siihen. |
| --- | --- |

(182)

Vaikka tarjouskilpailumenettelyä ei voida pitää avoimena, syrjimättömänä ja ehdottomana tarjouskilpailuna, siitä saadaan kuitenkin joitakin viitteitä siitä, minkälaisia tarjouksia markkinoilla esitettiin. Tämän osalta merkityksellistä on myös se, että tarjouksia esitettiin pyytämättä, mikä osoitti, että myös potentiaaliset ostajat, jotka eivät kuuluneet niihin 72 yritykseen, joihin aluksi otettiin yhteyttä, saivat kuulla menettelystä ja pystyivät osallistumaan siihen.

| (183) | Neuwogesin tarjouksista tekemä arviointi osoittaa, että se katsoi Bavarian tarjouksen parhaaksi kyseisillä markkinoilla kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) saatavilla olleeksi tarjoukseksi. Neuwogesin väite, jonka mukaan ainakin Felsken tarjous oli tosiasiassa parempi, on perusteeton. Vaikka Felsken ilmeisesti tarjoama hinta ([...] euroa) oli suurempi kuin Bavarian lopulta maksama ennakkomaksu ([...] euroa), on korostettava, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä on tarkasteltava kokonaisuudessaan ja että sen kokonaisarvo ([...] euroa) oli korkeampi kuin Felsken tarjoama hinta. |
| --- | --- |

(183)

Neuwogesin tarjouksista tekemä arviointi osoittaa, että se katsoi Bavarian tarjouksen parhaaksi kyseisillä markkinoilla kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) saatavilla olleeksi tarjoukseksi. Neuwogesin väite, jonka mukaan ainakin Felsken tarjous oli tosiasiassa parempi, on perusteeton. Vaikka Felsken ilmeisesti tarjoama hinta ([...] euroa) oli suurempi kuin Bavarian lopulta maksama ennakkomaksu ([...] euroa), on korostettava, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä on tarkasteltava kokonaisuudessaan ja että sen kokonaisarvo ([...] euroa) oli korkeampi kuin Felsken tarjoama hinta.

| (184) | Näin ollen voidaan todeta, että vaikka tarjouskilpailumenettely ei sellaisenaan käy näytöksi siitä, että Bavarian tarjous oli paras markkinoilla saatavissa olleista, se kuitenkin viittaa tähän suuntaan. Rajatusta tarjousmenettelystä ei ainakaan saada perusteltua viittausta siihen, että Neuwogesin saatavilla olisi kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) ollut parempaa tarjousta. |
| --- | --- |

(184)

Näin ollen voidaan todeta, että vaikka tarjouskilpailumenettely ei sellaisenaan käy näytöksi siitä, että Bavarian tarjous oli paras markkinoilla saatavissa olleista, se kuitenkin viittaa tähän suuntaan. Rajatusta tarjousmenettelystä ei ainakaan saada perusteltua viittausta siihen, että Neuwogesin saatavilla olisi kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) ollut parempaa tarjousta.

7.4.3   Muut kyseisenä ajankohtana mahdolliset toimenpidetyypit

7.4.3.1   Arviointikehys

| (185) | On hyödyllistä verrata toimenpidettä muihin vastaavantyyppisiin toimenpiteisiin, joita markkinoilla tehtiin merkityksellisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998). |
| --- | --- |

(185)

On hyödyllistä verrata toimenpidettä muihin vastaavantyyppisiin toimenpiteisiin, joita markkinoilla tehtiin merkityksellisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998).

| (186) | Nyt tarkasteltava toimenpide on tyypillinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteet ovat luonteeltaan rahoitustoimenpiteitä. Ostamalla kiinteistön vuokraajalta vuokralleantaja tarjoaa vuokraajalle pääomaa ja/tai rahoittaa merkittäviä investointeja, kuten vanhojen rakennusten nykyaikaistamisen. Voidakseen edelleen käyttää kiinteistöä kaupallisiin tai muihin tarkoituksiin vuokraaja sitten takaisinvuokraa sen ja maksaa takaisin (kokonaisuudessaan tai osittain) vuokralleantajan investoinnin takaisinvuokraussopimuksen keston aikana. |
| --- | --- |

(186)

Nyt tarkasteltava toimenpide on tyypillinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteet ovat luonteeltaan rahoitustoimenpiteitä. Ostamalla kiinteistön vuokraajalta vuokralleantaja tarjoaa vuokraajalle pääomaa ja/tai rahoittaa merkittäviä investointeja, kuten vanhojen rakennusten nykyaikaistamisen. Voidakseen edelleen käyttää kiinteistöä kaupallisiin tai muihin tarkoituksiin vuokraaja sitten takaisinvuokraa sen ja maksaa takaisin (kokonaisuudessaan tai osittain) vuokralleantajan investoinnin takaisinvuokraussopimuksen keston aikana.

| (187) | Koska kyseessä on rahoitustoimenpide, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyy tiettyjä pankkilainoja ja kiinnityksiä vastaavia piirteitä. On kuitenkin pidettävä mielessä tietyt merkittävä eroavuudet. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide antaa myyjälle/vuokraajalle mahdollisuuden rahoittaa merkittäviä investointeja ja saada välittömästi pääomaa ilman tarvetta turvautua omaan pääomaan. Tämä tarkoittaa, että oma pääoma ja saatu lisäpääoma ovat käytettävissä muihin investointeihin tai että vuokraaja voi rahoittaa investointeja vaikka perinteistä lainaa ei olisi saatavilla oman pääoman puutteen tai suuren velkaantuneisuusasteen vuoksi. Koska ostajan/vuokralleantajan on uudelleenrahoitettava alkuperäinen investointi ja saatava tuottoa, takaisinvuokrausmaksu on tavallisesti hieman korkeampi kuin vastaavan pankkilainan korko (selitetään yksityiskohtaisemmin seuraavassa jaksossa). Takaisinvuokraussopimuksen päättyessä vuokraajan on joko ostettava kiinteistö takaisin tai sitten se jää vuokranantajan omaisuudeksi myöhempää käyttöä varten. Tämä tarkoittaa, että takaisinvuokraushinta riippuu kiinteistön jäännösarvosta osapuolten välisen takaisinvuokraussopimuksen päättyessä. Koska jäännösarvoa on usein vaikea ennustaa erityisesti pitkäaikaisen takaisinvuokrauksen tapauksessa, kyse on vuokralleantajan riskistä, joka heijastuu takaisinvuokraushintaan. Tällaista riskiä ei sisälly perinteiseen pankkilainaan ja kiinnityksiinkin vain vähäisessä määrin. |
| --- | --- |

(187)

Koska kyseessä on rahoitustoimenpide, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyy tiettyjä pankkilainoja ja kiinnityksiä vastaavia piirteitä. On kuitenkin pidettävä mielessä tietyt merkittävä eroavuudet. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide antaa myyjälle/vuokraajalle mahdollisuuden rahoittaa merkittäviä investointeja ja saada välittömästi pääomaa ilman tarvetta turvautua omaan pääomaan. Tämä tarkoittaa, että oma pääoma ja saatu lisäpääoma ovat käytettävissä muihin investointeihin tai että vuokraaja voi rahoittaa investointeja vaikka perinteistä lainaa ei olisi saatavilla oman pääoman puutteen tai suuren velkaantuneisuusasteen vuoksi. Koska ostajan/vuokralleantajan on uudelleenrahoitettava alkuperäinen investointi ja saatava tuottoa, takaisinvuokrausmaksu on tavallisesti hieman korkeampi kuin vastaavan pankkilainan korko (selitetään yksityiskohtaisemmin seuraavassa jaksossa). Takaisinvuokraussopimuksen päättyessä vuokraajan on joko ostettava kiinteistö takaisin tai sitten se jää vuokranantajan omaisuudeksi myöhempää käyttöä varten. Tämä tarkoittaa, että takaisinvuokraushinta riippuu kiinteistön jäännösarvosta osapuolten välisen takaisinvuokraussopimuksen päättyessä. Koska jäännösarvoa on usein vaikea ennustaa erityisesti pitkäaikaisen takaisinvuokrauksen tapauksessa, kyse on vuokralleantajan riskistä, joka heijastuu takaisinvuokraushintaan. Tällaista riskiä ei sisälly perinteiseen pankkilainaan ja kiinnityksiinkin vain vähäisessä määrin.

| (188) | Tästä seuraa, että takaisinvuokraushinta ja lainan/kiinnityksen korko eivät ole täysin vertailukelpoisia. Verrattaessa kyseisen toimenpiteen takaisinvuokraushintaa kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) saatavilla olleiden lainojen/kiinnitysten keskimääräisiin korkoasteisiin, ei ole mahdollista määrittää täsmällisesti, oliko veloitettu takaisinvuokraushinta markkinaehtojen mukainen kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998). Voidaan kuitenkin todeta, oliko takaisinvuokraushinta niin korkea, ettei järkevä markkinatalouden toimija olisi suostunut toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(188)

Tästä seuraa, että takaisinvuokraushinta ja lainan/kiinnityksen korko eivät ole täysin vertailukelpoisia. Verrattaessa kyseisen toimenpiteen takaisinvuokraushintaa kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) saatavilla olleiden lainojen/kiinnitysten keskimääräisiin korkoasteisiin, ei ole mahdollista määrittää täsmällisesti, oliko veloitettu takaisinvuokraushinta markkinaehtojen mukainen kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998). Voidaan kuitenkin todeta, oliko takaisinvuokraushinta niin korkea, ettei järkevä markkinatalouden toimija olisi suostunut toimenpiteeseen.

7.4.3.2   Arviointi

| (189) | Kyseisessä toimenpiteessä takaisinvuokraushinta vahvistettiin alun perin [...] prosenttiin kokonaisinvestoinneista vuodessa. Maksettavan [...] prosentin määrän indeksiin sitomisen vuoksi takaisinvuokraushinta nousee [...] prosenttiin sopimuksen päättyessä, mistä seuraa keskimäärin [...] prosentin takaisinvuokraushinta vuodessa. Vertailun vuoksi todetaan, että jos Neuwoges olisi päättänyt olla sitomatta takaisinvuokraushintaa indeksiin, se olisi ollut [...] prosenttia vuodessa koko 30-vuotisen keston ajan. Preemio on näin ollen kustannus pienemmän takaisinvuokraushinnan valinnasta alussa ja korkeammasta takaisinvuokraushinnasta sopimuksen päättymistä kohden vakaan vuokratason sijaan. |
| --- | --- |

(189)

Kyseisessä toimenpiteessä takaisinvuokraushinta vahvistettiin alun perin [...] prosenttiin kokonaisinvestoinneista vuodessa. Maksettavan [...] prosentin määrän indeksiin sitomisen vuoksi takaisinvuokraushinta nousee [...] prosenttiin sopimuksen päättyessä, mistä seuraa keskimäärin [...] prosentin takaisinvuokraushinta vuodessa. Vertailun vuoksi todetaan, että jos Neuwoges olisi päättänyt olla sitomatta takaisinvuokraushintaa indeksiin, se olisi ollut [...] prosenttia vuodessa koko 30-vuotisen keston ajan. Preemio on näin ollen kustannus pienemmän takaisinvuokraushinnan valinnasta alussa ja korkeammasta takaisinvuokraushinnasta sopimuksen päättymistä kohden vakaan vuokratason sijaan.

| (190) | On korostettava, että Rostockin alueellinen tuomioistuin tarkasteli takaisinvuokraushintaa suhteessa muiden liiketoimien korkotasoon. Se totesi, että kiinnitysten korkotason kehitystä 30 vuoden ajanjaksolla oli vaikea ennakoida, mutta että korkean korkotason aikoina voitiin odottaa korkotason ylittävän 10 prosenttia. Se totesi tämän vuoksi, että Neuwogesilta veloitettua keskimääräistä takaisinvuokraushintaa ei voitu katsoa markkinaehtojen vastaiseksi. |
| --- | --- |

(190)

On korostettava, että Rostockin alueellinen tuomioistuin tarkasteli takaisinvuokraushintaa suhteessa muiden liiketoimien korkotasoon. Se totesi, että kiinnitysten korkotason kehitystä 30 vuoden ajanjaksolla oli vaikea ennakoida, mutta että korkean korkotason aikoina voitiin odottaa korkotason ylittävän 10 prosenttia. Se totesi tämän vuoksi, että Neuwogesilta veloitettua keskimääräistä takaisinvuokraushintaa ei voitu katsoa markkinaehtojen vastaiseksi.

| (191) | Vertailua varten on saatavilla vain suhteellisen yleisiä tietoja. Saksan Bundesbankin tammikuulta 1998 (jolloin kyseinen toimenpide toteutettiin) keräämästä tiedosta kahta korkotyyppiä voidaan pitää merkityksellisenä. Ensinnäkin merkityksellinen on niiden kiinnitysluottojen korko, joiden vakuutena on asuinkiinteistö ja joiden kiinteä korko vahvistetaan kymmeneksi vuodeksi, koska myös Neuwoges käyttäisi lainan vakuutena asuinkiinteistöä (riippumatta siitä, täyttäisikö kyseinen laina kaikki kiinnitysluoton viralliset edellytykset). Toinen korko, jota voitaisiin käyttää vertailussa, olisi yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnettävän pitkäaikaisen kiinteäkorkoisen vähintään 500 000 euron ja alle viiden miljoonan euron lainan korko, koska Neuwoges voidaan katsoa yritykseksi (kun taas kiinnitysluottoja ottavat tavallisesti yksityishenkilöt, jotka pikemminkin asuvat kiinteistössä kuin vuokraavat sitä). |
| --- | --- |

(191)

Vertailua varten on saatavilla vain suhteellisen yleisiä tietoja. Saksan Bundesbankin tammikuulta 1998 (jolloin kyseinen toimenpide toteutettiin) keräämästä tiedosta kahta korkotyyppiä voidaan pitää merkityksellisenä. Ensinnäkin merkityksellinen on niiden kiinnitysluottojen korko, joiden vakuutena on asuinkiinteistö ja joiden kiinteä korko vahvistetaan kymmeneksi vuodeksi, koska myös Neuwoges käyttäisi lainan vakuutena asuinkiinteistöä (riippumatta siitä, täyttäisikö kyseinen laina kaikki kiinnitysluoton viralliset edellytykset). Toinen korko, jota voitaisiin käyttää vertailussa, olisi yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnettävän pitkäaikaisen kiinteäkorkoisen vähintään 500 000 euron ja alle viiden miljoonan euron lainan korko, koska Neuwoges voidaan katsoa yritykseksi (kun taas kiinnitysluottoja ottavat tavallisesti yksityishenkilöt, jotka pikemminkin asuvat kiinteistössä kuin vuokraavat sitä).

| (192) | Bundesbankin mukaan kymmenvuotisen kiinteäkorkoisen kiinnitysluoton korko oli Saksassa tammikuussa 1998 keskimäärin 6,40 prosenttia vuodessa. Kyseisenä ajankohtana tämän tyyppisen luoton korot olivat tavallisesti 6,17–6,97 prosenttia vuodessa. Pitkäaikaisen kiinteäkorkoisen lainan keskimääräinen korko oli tammikuussa 1998 keskimäärin 6,35 prosenttia, vaihdellen 5,55 prosentista 7,73 prosenttiin vuodessa. Bundesbank ei täsmennä pitkäaikaisen lainan keskimääräistä kestoa. Voidaan kuitenkin olettaa, ettei se ylitä kymmentä vuotta ja on todennäköisesti alle sen (114). |
| --- | --- |

(192)

Bundesbankin mukaan kymmenvuotisen kiinteäkorkoisen kiinnitysluoton korko oli Saksassa tammikuussa 1998 keskimäärin 6,40 prosenttia vuodessa. Kyseisenä ajankohtana tämän tyyppisen luoton korot olivat tavallisesti 6,17–6,97 prosenttia vuodessa. Pitkäaikaisen kiinteäkorkoisen lainan keskimääräinen korko oli tammikuussa 1998 keskimäärin 6,35 prosenttia, vaihdellen 5,55 prosentista 7,73 prosenttiin vuodessa. Bundesbank ei täsmennä pitkäaikaisen lainan keskimääräistä kestoa. Voidaan kuitenkin olettaa, ettei se ylitä kymmentä vuotta ja on todennäköisesti alle sen (114).

| (193) | Vertailtaessa Neuwogesin maksamaa takaisinvuokraushintaa sekä Bundesbankin saman ajanjakson aikana (tammikuu 1998) otettuihin lainoihin soveltamaa korkoa on otettava huomioon seuraavat tekijät:






  — | Keskimääräinen vuotuinen takaisinvuokraushinta 30-vuotisen sopimusajanjakson aikana on [...] prosenttia. Kuten edellä on todettu, taso on kuitenkin seurausta siitä, että Neuwoges valitsi pienemmän takaisinvuokraushinnan maksun sopimuskauden alussa, mitä tasoitettiin myöhemmin nousevalla takaisinvuokraushinnalla. Valinnasta seuraa kustannuksia, koska jos Neuwoges olisi valinnut kiinteämääräisen takaisinvuokraushinnan alusta alkaen, se olisi joutunut maksamaan vain [...] prosenttia vuodessa (115). Bundesbankilta saadut luvut koskevat kiinteäkorkoisia luottoja, jolloin korko on sama kunakin vuonna. Jos oletetaan, että Neuwoges olisi kyennyt neuvottelemaan lainan vastaavin maksuehdoin (toisin sanoen matala korko alussa ja korkeammat maksut loppua kohti), tästäkin olisi seurannut kustannuksia (samasta syystä kuin Bavarian osalta) (116). Tämän vuoksi Bundesbankin korkoa olisi verrattava kiinteään [...] prosentin takaisinvuokraushintaan. |
| --- | --- | --- |

(193)

Vertailtaessa Neuwogesin maksamaa takaisinvuokraushintaa sekä Bundesbankin saman ajanjakson aikana (tammikuu 1998) otettuihin lainoihin soveltamaa korkoa on otettava huomioon seuraavat tekijät:

—

Keskimääräinen vuotuinen takaisinvuokraushinta 30-vuotisen sopimusajanjakson aikana on [...] prosenttia. Kuten edellä on todettu, taso on kuitenkin seurausta siitä, että Neuwoges valitsi pienemmän takaisinvuokraushinnan maksun sopimuskauden alussa, mitä tasoitettiin myöhemmin nousevalla takaisinvuokraushinnalla. Valinnasta seuraa kustannuksia, koska jos Neuwoges olisi valinnut kiinteämääräisen takaisinvuokraushinnan alusta alkaen, se olisi joutunut maksamaan vain [...] prosenttia vuodessa (115). Bundesbankilta saadut luvut koskevat kiinteäkorkoisia luottoja, jolloin korko on sama kunakin vuonna. Jos oletetaan, että Neuwoges olisi kyennyt neuvottelemaan lainan vastaavin maksuehdoin (toisin sanoen matala korko alussa ja korkeammat maksut loppua kohti), tästäkin olisi seurannut kustannuksia (samasta syystä kuin Bavarian osalta) (116). Tämän vuoksi Bundesbankin korkoa olisi verrattava kiinteään [...] prosentin takaisinvuokraushintaan.

| — | Takaisinvuokraushinta vahvistettiin 30 vuoden ajanjaksolle. Vaikka indeksikorotus tehdään vuosittain, oli täysin mahdollista jo sopimuksen alusta alkaen laskea keskimääräinen takaisinvuokraushinta sopimuksen keston ajaksi. Bundesbankin kiinnitysluottokorko vahvistetaan vain kymmeneksi vuodeksi (kuten edellä selitettiin, tiedossa ei ole mille ajanjaksolle yritysten korot vahvistetaan, mutta voidaan olettaa, että ajanjakso ei ylitä kymmentä vuotta). Asianmukaisin vertailuarvo olisi 30 vuodelle vahvistettu korko, mutta Bundesbank ei julkista näitä lukuja. Yleensä kiinteäkorkoiset lainat ovat sitä kalliimpia, mitä pidempi on laina-aika. Esimerkiksi Bundesbankin luvut tammikuulta 1998 osoittavat, että viisivuotisen kiinteäkorkoisen kiinnitysluoton keskimääräinen korko oli 5,85 prosenttia ja kymmenvuotisen kiinteä korko 6,40 prosenttia. Voidaan siis turvallisesti olettaa, että 30 vuoden kiinteäkorkoisen lainan korko olisi ollut huomattavasti korkeampi kuin Bundesbankin keskimääräiset 6,35 prosentin ja 6,40 prosentin korot. |
| --- | --- |

—

Takaisinvuokraushinta vahvistettiin 30 vuoden ajanjaksolle. Vaikka indeksikorotus tehdään vuosittain, oli täysin mahdollista jo sopimuksen alusta alkaen laskea keskimääräinen takaisinvuokraushinta sopimuksen keston ajaksi. Bundesbankin kiinnitysluottokorko vahvistetaan vain kymmeneksi vuodeksi (kuten edellä selitettiin, tiedossa ei ole mille ajanjaksolle yritysten korot vahvistetaan, mutta voidaan olettaa, että ajanjakso ei ylitä kymmentä vuotta). Asianmukaisin vertailuarvo olisi 30 vuodelle vahvistettu korko, mutta Bundesbank ei julkista näitä lukuja. Yleensä kiinteäkorkoiset lainat ovat sitä kalliimpia, mitä pidempi on laina-aika. Esimerkiksi Bundesbankin luvut tammikuulta 1998 osoittavat, että viisivuotisen kiinteäkorkoisen kiinnitysluoton keskimääräinen korko oli 5,85 prosenttia ja kymmenvuotisen kiinteä korko 6,40 prosenttia. Voidaan siis turvallisesti olettaa, että 30 vuoden kiinteäkorkoisen lainan korko olisi ollut huomattavasti korkeampi kuin Bundesbankin keskimääräiset 6,35 prosentin ja 6,40 prosentin korot.

| — | Bundesbank ilmoittaa sekä keskimääräisen koron että korkohaitarin, joka perustuu suureen määrään tammikuussa 1998 Saksassa myönnettyjä lainoja. Neuwogesiin sovellettu takaisinvuokraushinta kuvastaa epäsuorasti liiketoimeen Bavarian kannalta liittynyttä riskiä. Suurin Bavariaan kohdistunut riski oli luottoriski, toisin sanoen riski siitä, että Neuwoges ajautuisi konkurssiin tai ei muutoin voisi täyttää vuokranmaksuvelvoitettaan. Myös pankki olisi arvioinut Neuwogesin luottokelpoisuutta samalla tavalla ennen lainan myöntämistä. Alemman luottokelpoisuuden (tai pankin osalta suuremman luottoriskin) asiakkaat joutuvat tavallisesti maksamaan korkeampaa korkoa suuremman riskin kattamiseksi (117). Kuten edellä todettiin (ks. 7.3.1 jakso), Neuwogesin mahdollisuudet saada uutta lainaa olivat rajalliset sen suhteellisen suuren velkaantuneisuuden vuoksi ja koska sen oma pääoma oli sidottu muihin investointihankkeisiin. Jos pankki olisi kuitenkin ollut valmis myöntämään Neuwogesille lainaa, nämä seikat olisi huomioitu korkoa vahvistettaessa. Suhteellisen velkaantuneille yrityksille, joiden oma pääomaosuus on pieni, myönnettävien lainojen korot ovat korkeampia. Tämän vuoksi vertailtaessa Neuwogesin maksamaa takaisinvuokraushintaa sekä markkinoilla saatavilla olevia lainakorkoja on keskityttävä Bundesbankin korkohaitarin yläpäähän (118). |
| --- | --- |

—

Bundesbank ilmoittaa sekä keskimääräisen koron että korkohaitarin, joka perustuu suureen määrään tammikuussa 1998 Saksassa myönnettyjä lainoja. Neuwogesiin sovellettu takaisinvuokraushinta kuvastaa epäsuorasti liiketoimeen Bavarian kannalta liittynyttä riskiä. Suurin Bavariaan kohdistunut riski oli luottoriski, toisin sanoen riski siitä, että Neuwoges ajautuisi konkurssiin tai ei muutoin voisi täyttää vuokranmaksuvelvoitettaan. Myös pankki olisi arvioinut Neuwogesin luottokelpoisuutta samalla tavalla ennen lainan myöntämistä. Alemman luottokelpoisuuden (tai pankin osalta suuremman luottoriskin) asiakkaat joutuvat tavallisesti maksamaan korkeampaa korkoa suuremman riskin kattamiseksi (117). Kuten edellä todettiin (ks. 7.3.1 jakso), Neuwogesin mahdollisuudet saada uutta lainaa olivat rajalliset sen suhteellisen suuren velkaantuneisuuden vuoksi ja koska sen oma pääoma oli sidottu muihin investointihankkeisiin. Jos pankki olisi kuitenkin ollut valmis myöntämään Neuwogesille lainaa, nämä seikat olisi huomioitu korkoa vahvistettaessa. Suhteellisen velkaantuneille yrityksille, joiden oma pääomaosuus on pieni, myönnettävien lainojen korot ovat korkeampia. Tämän vuoksi vertailtaessa Neuwogesin maksamaa takaisinvuokraushintaa sekä markkinoilla saatavilla olevia lainakorkoja on keskityttävä Bundesbankin korkohaitarin yläpäähän (118).

| — | Kuten edellä on todettu, vuokrayhtiön on jälleenrahoitettava alkuperäinen investointinsa (tässä tapauksessa pääasiassa asuntokorttelin hankintahinta ja kunnostuskustannukset). Jälleenrahoituksesta maksettava korko riippuu monista tekijöistä, kuten yhtiön koosta, sen velkaantuneisuudesta ja sen salkkuun kuuluvista omaisuuseristä. Joka tapauksessa korko on vasta lähtökohta, koska vuokrayhtiölle (Bavaria) on myös korvattava sen riskit. Näitä voivat olla korkoriski (riski, että sen on jälleenrahoitettava investointinsa vaihtuvalla korolla, vaikka takaisinvuokrausmaksu on kiinteä), luottoriski (edellä mainittu mahdollisuus, että Neuwoges ajautuu konkurssiin ja Bavaria menettää maksettavat takaisinvuokrausmaksut) sekä jäännösarvoriski (epävarmuus kiinteistön arvosta vuokrasopimuksen päätyttyä). Vuokrayhtiöön kohdistuu lisäksi todennäköisesti tiettyjä yleiskustannuksia, jotka myös näkyisivät vuokratasossa (119). Lopuksi vuokrayhtiöt myös haluavat tuottoa ja ottavat tämän seikan huomioon vahvistaessaan takaisinvuokrausmaksua (120). Vaikka Bavaria olisi ollut asemassa, jossa se olisi kyennyt jälleenrahoittamaan investointinsa matalammalla korolla kuin mitä Neuwogesilta olisi peritty pankkilainasta, jälleenrahoituksen korkoa olisi jouduttu korottamaan näiden eri tekijöiden huomioimiseksi (riskipreemio, kustannukset ja tuotto) laskettaessa sovellettavaa takaisinvuokraushintaa, joka olisi voinut olla suurempi kuin perinteisen lainan korko. |
| --- | --- |

—

Kuten edellä on todettu, vuokrayhtiön on jälleenrahoitettava alkuperäinen investointinsa (tässä tapauksessa pääasiassa asuntokorttelin hankintahinta ja kunnostuskustannukset). Jälleenrahoituksesta maksettava korko riippuu monista tekijöistä, kuten yhtiön koosta, sen velkaantuneisuudesta ja sen salkkuun kuuluvista omaisuuseristä. Joka tapauksessa korko on vasta lähtökohta, koska vuokrayhtiölle (Bavaria) on myös korvattava sen riskit. Näitä voivat olla korkoriski (riski, että sen on jälleenrahoitettava investointinsa vaihtuvalla korolla, vaikka takaisinvuokrausmaksu on kiinteä), luottoriski (edellä mainittu mahdollisuus, että Neuwoges ajautuu konkurssiin ja Bavaria menettää maksettavat takaisinvuokrausmaksut) sekä jäännösarvoriski (epävarmuus kiinteistön arvosta vuokrasopimuksen päätyttyä). Vuokrayhtiöön kohdistuu lisäksi todennäköisesti tiettyjä yleiskustannuksia, jotka myös näkyisivät vuokratasossa (119). Lopuksi vuokrayhtiöt myös haluavat tuottoa ja ottavat tämän seikan huomioon vahvistaessaan takaisinvuokrausmaksua (120). Vaikka Bavaria olisi ollut asemassa, jossa se olisi kyennyt jälleenrahoittamaan investointinsa matalammalla korolla kuin mitä Neuwogesilta olisi peritty pankkilainasta, jälleenrahoituksen korkoa olisi jouduttu korottamaan näiden eri tekijöiden huomioimiseksi (riskipreemio, kustannukset ja tuotto) laskettaessa sovellettavaa takaisinvuokraushintaa, joka olisi voinut olla suurempi kuin perinteisen lainan korko.

| (194) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty, kiinteän takaisinvuokrausmaksun [...] prosentin takaisinvuokraushinta vuodessa (tai jopa [...] prosenttia takaisinvuokrausmaksun osalta, jonka indeksikorotus on [...] prosenttia, vaikka luku ei soveltune vertailutarkoituksiin) vaikuttaa suhteellisen kohtuulliselta verrattuna Bundesbankin lainalukuihin. Bundesbankin lukuja olisi mukautettava siten, että ne heijastaisivat esimerkiksi 30 vuoden kiinteää sopimusta. Vaikka asianmukaiseen vertailuarvoon pääsemisen kannalta tarvittavaa korjausta ei voida esittää täsmällisesti, lainojen ja kiinnitysluottojen keskimääräisten korkojen sekä takaisinvuokraushinnan välinen ero vaikuttaa riittävältä, jotta voidaan päätellä, ettei ole viitettä siitä, että Bavarian takaisinvuokraushinta olisi ollut liian korkea. Komissio katsoo näin ollen, että Bavarian takaisinvuokraushinta oli kyseisen ajanjakson aikana (vuoden 1997 loppu / vuoden 1998 alku) tavanomainen markkinoilla. |
| --- | --- |

(194)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty, kiinteän takaisinvuokrausmaksun [...] prosentin takaisinvuokraushinta vuodessa (tai jopa [...] prosenttia takaisinvuokrausmaksun osalta, jonka indeksikorotus on [...] prosenttia, vaikka luku ei soveltune vertailutarkoituksiin) vaikuttaa suhteellisen kohtuulliselta verrattuna Bundesbankin lainalukuihin. Bundesbankin lukuja olisi mukautettava siten, että ne heijastaisivat esimerkiksi 30 vuoden kiinteää sopimusta. Vaikka asianmukaiseen vertailuarvoon pääsemisen kannalta tarvittavaa korjausta ei voida esittää täsmällisesti, lainojen ja kiinnitysluottojen keskimääräisten korkojen sekä takaisinvuokraushinnan välinen ero vaikuttaa riittävältä, jotta voidaan päätellä, ettei ole viitettä siitä, että Bavarian takaisinvuokraushinta olisi ollut liian korkea. Komissio katsoo näin ollen, että Bavarian takaisinvuokraushinta oli kyseisen ajanjakson aikana (vuoden 1997 loppu / vuoden 1998 alku) tavanomainen markkinoilla.

7.4.4   Päätelmät

| (195) | Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että Neuwogesin ja Bavarian välinen sopimus oli sellainen, jonka markkinatalouden toimija voi kohtuudella solmia. Sopimusten vertaileminen, tarjousmenettely sekä muiden rahoitusvälineiden vertailu kaikki viittaavat siihen, että toimenpide oli markkinaehtojen mukainen ja että Bavarian malli ei ollut ylihintainen. |
| --- | --- |

(195)

Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että Neuwogesin ja Bavarian välinen sopimus oli sellainen, jonka markkinatalouden toimija voi kohtuudella solmia. Sopimusten vertaileminen, tarjousmenettely sekä muiden rahoitusvälineiden vertailu kaikki viittaavat siihen, että toimenpide oli markkinaehtojen mukainen ja että Bavarian malli ei ollut ylihintainen.

7.5   TÄYDENTÄVÄ ARVIOINTI: MAHDOLLINEN VALTIONTUKI JA SEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (196) | Komission alustava arviointi osoittaa, että Neuwogesin päätös ryhtyä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, mikä tarkoittaa, että toimenpiteellä ei luotu Bavarialle etua eikä Bavarialle näin ollen annettu tukeakaan. Komissio on kuitenkin tutkinut myös, olisiko erilainen tulos – nimittäin että Bavaria olisi itse asiassa saanut Neuwogesilta edun – välttämättä johtanut siihen, että liiketoimi olisi katsottu sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi. Jos oletettaisiin, että Neuwoges ei olisi noudattanut markkinataloustoimijaperiaatetta ja että Bavarialle olisi näin ollen annettu etua, komissio tarkasteli myös sitä, ovatko toimenpiteet valtiontukea Bavarialle ja voidaanko tuki katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(196)

Komission alustava arviointi osoittaa, että Neuwogesin päätös ryhtyä myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, mikä tarkoittaa, että toimenpiteellä ei luotu Bavarialle etua eikä Bavarialle näin ollen annettu tukeakaan. Komissio on kuitenkin tutkinut myös, olisiko erilainen tulos – nimittäin että Bavaria olisi itse asiassa saanut Neuwogesilta edun – välttämättä johtanut siihen, että liiketoimi olisi katsottu sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi. Jos oletettaisiin, että Neuwoges ei olisi noudattanut markkinataloustoimijaperiaatetta ja että Bavarialle olisi näin ollen annettu etua, komissio tarkasteli myös sitä, ovatko toimenpiteet valtiontukea Bavarialle ja voidaanko tuki katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi.

7.5.1   Mahdollinen valtiontuki

7.5.1.1   Yritys

| (197) | Julkisten varojen myöntäminen voidaan katsoa valtiontueksi ainoastaan, jos edunsaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että yritys on yksikkö, joka harjoittaa taloudellista toimintaa (121). Taloudellisella toiminnalla tarkoitetaan kaikenlaista toimintaa, jossa on kyse tavaroiden ja palveluiden tarjonnasta markkinoilla (122). |
| --- | --- |

(197)

Julkisten varojen myöntäminen voidaan katsoa valtiontueksi ainoastaan, jos edunsaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että yritys on yksikkö, joka harjoittaa taloudellista toimintaa (121). Taloudellisella toiminnalla tarkoitetaan kaikenlaista toimintaa, jossa on kyse tavaroiden ja palveluiden tarjonnasta markkinoilla (122).

| (198) | Bavaria harjoittaa monenlaista taloudellista toimintaa, kuten kaupallista kiinteistösijoittamista sekä tällaisten kiinteistöjen vuokraamista kaupallisille ja yksityisille asiakkaille. Bavaria on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(198)

Bavaria harjoittaa monenlaista taloudellista toimintaa, kuten kaupallista kiinteistösijoittamista sekä tällaisten kiinteistöjen vuokraamista kaupallisille ja yksityisille asiakkaille. Bavaria on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys.

7.5.1.2   Valtion varojen käyttö ja valtion toiminnaksi katsominen

| (199) | Toimenpide on katsottava valtion toiminnaksi ja se on rahoitettava valtion varoista. Unionin tuomioistuimen asiassa Stardust Marine antaman tuomion (123) mukaan valtiontuki, jota ei ole rahoitettu suoraan valtion talousarviosta, voi täyttää edellytyksen, jos varat ovat valtion valvonnassa ja päätös varojen siirrosta voidaan katsoa valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(199)

Toimenpide on katsottava valtion toiminnaksi ja se on rahoitettava valtion varoista. Unionin tuomioistuimen asiassa Stardust Marine antaman tuomion (123) mukaan valtiontuki, jota ei ole rahoitettu suoraan valtion talousarviosta, voi täyttää edellytyksen, jos varat ovat valtion valvonnassa ja päätös varojen siirrosta voidaan katsoa valtion toiminnaksi.

| (200) | Neubrandenburgin kaupunki omistaa 100 prosenttia Neuwogesista, joten se on komission direktiivin 2006/111/EY (124) 2 artiklan b kohdassa tarkoitettu julkinen yritys, mihin tuomioistuin viittaa asiassa Stardust Marine antamassaan tuomiossa. Neubrandenburgin kaupungilla on hallussaan kaikki Neuwogesin osakkeet, ja koska se on ainoa osakas, sillä on merkittävä valvontavalta hallintoneuvostossa sekä osakkaiden yleiskokouksessa. Komissio katsoo tämän vuoksi, että kaupunki kykenee valvomaan Neuwogesin varojen käyttöä. Näin ollen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyi julkisten varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(200)

Neubrandenburgin kaupunki omistaa 100 prosenttia Neuwogesista, joten se on komission direktiivin 2006/111/EY (124) 2 artiklan b kohdassa tarkoitettu julkinen yritys, mihin tuomioistuin viittaa asiassa Stardust Marine antamassaan tuomiossa. Neubrandenburgin kaupungilla on hallussaan kaikki Neuwogesin osakkeet, ja koska se on ainoa osakas, sillä on merkittävä valvontavalta hallintoneuvostossa sekä osakkaiden yleiskokouksessa. Komissio katsoo tämän vuoksi, että kaupunki kykenee valvomaan Neuwogesin varojen käyttöä. Näin ollen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyi julkisten varojen käyttöä.

| (201) | Mitä tulee valtion toiminnaksi katsomiseen, komissio toteaa, että saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että Neubrandenburgin kaupunki osallistui merkittävällä tavalla myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä päättämiseen. Toimenpiteen toteuttaminen edellytti Neuwogesin hallintoneuvoston hyväksyntää, ja sen jäsenet toimivat kaupungin puolesta. Asiakirjoista ilmenee myös, että hallintoneuvosto osallistui aktiivisesti sopimuksesta neuvotteluun. Komissio katsoo tämän vuoksi, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä koskevan sopimuksen tekeminen on katsottava valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(201)

Mitä tulee valtion toiminnaksi katsomiseen, komissio toteaa, että saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että Neubrandenburgin kaupunki osallistui merkittävällä tavalla myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä päättämiseen. Toimenpiteen toteuttaminen edellytti Neuwogesin hallintoneuvoston hyväksyntää, ja sen jäsenet toimivat kaupungin puolesta. Asiakirjoista ilmenee myös, että hallintoneuvosto osallistui aktiivisesti sopimuksesta neuvotteluun. Komissio katsoo tämän vuoksi, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä koskevan sopimuksen tekeminen on katsottava valtion toiminnaksi.

7.5.1.3   Tuen valikoivuus

| (202) | Jotta toimenpide voidaan määritellä valtiontueksi, toimenpiteen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti suosittava jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Näin ollen vain toimenpiteet, joilla myönnetään yrityksille valikoiva etu, voidaan katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(202)

Jotta toimenpide voidaan määritellä valtiontueksi, toimenpiteen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti suosittava jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Näin ollen vain toimenpiteet, joilla myönnetään yrityksille valikoiva etu, voidaan katsoa valtiontueksi.

| (203) | Koska kyseinen toimenpide oli Neuwogesin ja Bavarian kahdenvälinen liiketoimi, kaikki Neuwogesin Bavarialle myöntämät edut olisivat valikoivia, koska ne eivät olleet muiden yritysten saatavilla. |
| --- | --- |

(203)

Koska kyseinen toimenpide oli Neuwogesin ja Bavarian kahdenvälinen liiketoimi, kaikki Neuwogesin Bavarialle myöntämät edut olisivat valikoivia, koska ne eivät olleet muiden yritysten saatavilla.

7.5.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (204) | Julkinen tuki yrityksille on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan, kun se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (125). Kilpailun vääristymisen katsotaan siis tapahtuvan, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jolla on tai voi olla kilpailua. |
| --- | --- |

(204)

Julkinen tuki yrityksille on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan, kun se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (125). Kilpailun vääristymisen katsotaan siis tapahtuvan, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jolla on tai voi olla kilpailua.

| (205) | Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on todettu, että tuen myöntäminen sisämarkkinoilla toimivalle yritykselle voi olla omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (126). |
| --- | --- |

(205)

Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on todettu, että tuen myöntäminen sisämarkkinoilla toimivalle yritykselle voi olla omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (126).

| (206) | Bavaria kilpailee sijoittajista ja investointimahdollisuuksista muiden saksalaisten ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien kiinteistörahastojen ja yrityssijoittajien kanssa. Bavarialle myönnetty rahoitustuki vahvistaisi yrityksen kilpailuasemaa ja olisi omiaan vääristämään kilpailua. Koska kiinteistösijoitusmarkkinat ovat unionin laajuiset, Bavarialle myönnetty taloudellinen etu vahvistaisi sen markkina-asemaa suhteessa sen muista maista peräisin oleviin kilpailijoihin, joten sillä olisi vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(206)

Bavaria kilpailee sijoittajista ja investointimahdollisuuksista muiden saksalaisten ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien kiinteistörahastojen ja yrityssijoittajien kanssa. Bavarialle myönnetty rahoitustuki vahvistaisi yrityksen kilpailuasemaa ja olisi omiaan vääristämään kilpailua. Koska kiinteistösijoitusmarkkinat ovat unionin laajuiset, Bavarialle myönnetty taloudellinen etu vahvistaisi sen markkina-asemaa suhteessa sen muista maista peräisin oleviin kilpailijoihin, joten sillä olisi vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.5.1.5   Päätelmät

| (207) | Jos oletettaisiin, että toisin kuin komissio katsoi edellä esitetyissä alustavissa päätelmissään, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, vaan sillä myönnettiin Bavarialle etua, olisi pääteltävä, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyi valtiontukea. Tämän jälkeen on siis arvioitava tämän olettamuksen perusteella, voitaisiinko tämän mahdollisen valtiotuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(207)

Jos oletettaisiin, että toisin kuin komissio katsoi edellä esitetyissä alustavissa päätelmissään, myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, vaan sillä myönnettiin Bavarialle etua, olisi pääteltävä, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyi valtiontukea. Tämän jälkeen on siis arvioitava tämän olettamuksen perusteella, voitaisiinko tämän mahdollisen valtiotuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

7.5.2   Soveltuvuus sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

| (208) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sillä edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltaminen edellyttää, että komissio punnitsee tukitoimenpiteen myönteisiä ja toivottuja vaikutuksia ja vertaa niitä täytäntöönpanosta seuraavaan kaupankäynnin edellytyksiä haittaavaan vaikutukseen. |
| --- | --- |

(208)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sillä edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltaminen edellyttää, että komissio punnitsee tukitoimenpiteen myönteisiä ja toivottuja vaikutuksia ja vertaa niitä täytäntöönpanosta seuraavaan kaupankäynnin edellytyksiä haittaavaan vaikutukseen.

| (209) | Jotta tukitoimenpide läpäisisi tämän testin, sen on täytettävä viisi edellytystä. Ensinnäkin tukitoimenpiteen selvästi määritellyn tavoitteen on oltava yhteisen edun mukainen. Toiseksi tukitoimenpiteen on sovelluttava tavoitteen saavuttamiseen. Kolmanneksi sen on oltava välttämätön ja sillä on oltava kannustava vaikutus. Neljänneksi sen on oltava oikeasuhteinen. Viidenneksi se ei saa vaikuttaa kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti. |
| --- | --- |

(209)

Jotta tukitoimenpide läpäisisi tämän testin, sen on täytettävä viisi edellytystä. Ensinnäkin tukitoimenpiteen selvästi määritellyn tavoitteen on oltava yhteisen edun mukainen. Toiseksi tukitoimenpiteen on sovelluttava tavoitteen saavuttamiseen. Kolmanneksi sen on oltava välttämätön ja sillä on oltava kannustava vaikutus. Neljänneksi sen on oltava oikeasuhteinen. Viidenneksi se ei saa vaikuttaa kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti.

7.5.2.1   Yhteisen edun mukainen tavoite

| (210) | Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on SEUT-sopimuksen 3 ja 174 artiklan mukaan unionin tavoite. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen edellyttää kaupunkiympäristön kehittämistä ja kaupunkilaisten elämänlaadun parantamista. Koheesiopolitiikalla voidaan auttaa perustamaan kestäviä yhteisöjä, kun varmistetaan, että taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia kysymyksiä tarkastellaan sekä kaupunki- että maaseutualueiden uudistamista ja kehittämistä koskevien yhdennettyjen strategioiden avulla. Tämä voidaan toteuttaa useilla eri tavoilla (127). |
| --- | --- |

(210)

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on SEUT-sopimuksen 3 ja 174 artiklan mukaan unionin tavoite. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen edellyttää kaupunkiympäristön kehittämistä ja kaupunkilaisten elämänlaadun parantamista. Koheesiopolitiikalla voidaan auttaa perustamaan kestäviä yhteisöjä, kun varmistetaan, että taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia kysymyksiä tarkastellaan sekä kaupunki- että maaseutualueiden uudistamista ja kehittämistä koskevien yhdennettyjen strategioiden avulla. Tämä voidaan toteuttaa useilla eri tavoilla (127).

| (211) | Komissio toteaa, että Neuwogesin sääntöjen mukainen tarkoitus on riittävän asuntotarjonnan turvaaminen alueella, jolla se toimii. Komissio toteaa myös, että toteuttaessaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä Neuwoges noudatti tiettyjä julkisen politiikan tavoitteita. Neuwoges selitti, että






  — | 1990-luvulla Saksan yhdistymisen jälkeen Itä-Saksan asuinolojen saattaminen samalle tasolle Länsi-Saksan kanssa oli merkittävä poliittinen hanke, jonka seurauksena itäsaksalaisia rakennuksia yksityistettiin ja nykyaikaistettiin kiireellisesti ja riippumatta siitä, tapahtuiko tämä taloudellisesti järkevällä tavalla. |
| --- | --- | --- |

(211)

Komissio toteaa, että Neuwogesin sääntöjen mukainen tarkoitus on riittävän asuntotarjonnan turvaaminen alueella, jolla se toimii. Komissio toteaa myös, että toteuttaessaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä Neuwoges noudatti tiettyjä julkisen politiikan tavoitteita. Neuwoges selitti, että

—

1990-luvulla Saksan yhdistymisen jälkeen Itä-Saksan asuinolojen saattaminen samalle tasolle Länsi-Saksan kanssa oli merkittävä poliittinen hanke, jonka seurauksena itäsaksalaisia rakennuksia yksityistettiin ja nykyaikaistettiin kiireellisesti ja riippumatta siitä, tapahtuiko tämä taloudellisesti järkevällä tavalla.

| — | Myös myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen kohteena olleiden rakennusten yksityistämis- ja nykyaikaistamistoimilla pyrittiin vahvistamaan Neubrandenburgin kaupungin tulevaisuuden mahdollisuuksia. Tarjoamalla kansalaisille laadukasta ja kohtuuhintaista asumisvaihtoehtoa sekä yksityistämällä kiinteistöt (mikä Bavaria velvoitettiin tekemään) Neuwoges toivoi tekevänsä Neubrandenburgista asukkaille houkuttelevamman. |
| --- | --- |

—

Myös myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen kohteena olleiden rakennusten yksityistämis- ja nykyaikaistamistoimilla pyrittiin vahvistamaan Neubrandenburgin kaupungin tulevaisuuden mahdollisuuksia. Tarjoamalla kansalaisille laadukasta ja kohtuuhintaista asumisvaihtoehtoa sekä yksityistämällä kiinteistöt (mikä Bavaria velvoitettiin tekemään) Neuwoges toivoi tekevänsä Neubrandenburgista asukkaille houkuttelevamman.

| (212) | Lisäksi komissio toteaa, että Bavaria hyväksyi velvoitteen myydä tietyn määrän asuntoja niiden vuokralaisille. Näin tehdessään Bavaria ei voinut vaatia markkinoilla vapaasti määrittynyttä hintaa, vaan sen oli otettava huomioon tietty hintakatto (128). Sopimuksella, jossa asetettiin nämä velvoitteet, myönnettiin siis tiettyä etua kyseisten rakennusten vuokralaisille. |
| --- | --- |

(212)

Lisäksi komissio toteaa, että Bavaria hyväksyi velvoitteen myydä tietyn määrän asuntoja niiden vuokralaisille. Näin tehdessään Bavaria ei voinut vaatia markkinoilla vapaasti määrittynyttä hintaa, vaan sen oli otettava huomioon tietty hintakatto (128). Sopimuksella, jossa asetettiin nämä velvoitteet, myönnettiin siis tiettyä etua kyseisten rakennusten vuokralaisille.

| (213) | Jos Neuwogesin ja Bavarian välinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide luokiteltaisiin tosiasiallisesti valtiontueksi, mitä se ei ole, tuki olisi myönnetty edellä lueteltujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Alueen riittävän asuntotarjonnan varmistaminen, auttaminen kansallisen julkisen politiikan tavoitteen saavuttamisessa (itäsaksalaisten asuinolojen saattaminen länsisaksalaiselle tasolle yhdistymisen jälkeen) sekä Neubrandenburgin kaupungin tulevaisuuden mahdollisuuksien parantaminen tarjoamalla asukkaille houkuttelevia ja kohtuuhintaisia asuntoja (myös suosimalla kyseisten asuntojen vuokralaisia) ovat kaikki yhteisen edun mukaisia tarkoin määriteltyjä tavoitteita. Komissio katsoo näin ollen, että toimenpiteellä on katsottava pyrityn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(213)

Jos Neuwogesin ja Bavarian välinen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide luokiteltaisiin tosiasiallisesti valtiontueksi, mitä se ei ole, tuki olisi myönnetty edellä lueteltujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Alueen riittävän asuntotarjonnan varmistaminen, auttaminen kansallisen julkisen politiikan tavoitteen saavuttamisessa (itäsaksalaisten asuinolojen saattaminen länsisaksalaiselle tasolle yhdistymisen jälkeen) sekä Neubrandenburgin kaupungin tulevaisuuden mahdollisuuksien parantaminen tarjoamalla asukkaille houkuttelevia ja kohtuuhintaisia asuntoja (myös suosimalla kyseisten asuntojen vuokralaisia) ovat kaikki yhteisen edun mukaisia tarkoin määriteltyjä tavoitteita. Komissio katsoo näin ollen, että toimenpiteellä on katsottava pyrityn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen.

7.5.2.2   Toimenpiteiden asianmukaisuus

| (214) | On kiistatonta, että Neuwogesin ja Bavarian välisellä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksella saavutettiin halutut tavoitteet. Toimenpiteellä varmistettiin, että Bavarian ostamat rakennukset nykyaikaistettiin, yksityistettiin ja niitä tarjottiin vuokralaisille säänneltyyn hintaan ja että tämä johti laadukkaan asuntotarjonnan lisääntymiseen alueella. Tällä tavoin vahvistettiin Neubrandenburgin alueen tulevaisuudennäkymiä. |
| --- | --- |

(214)

On kiistatonta, että Neuwogesin ja Bavarian välisellä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksella saavutettiin halutut tavoitteet. Toimenpiteellä varmistettiin, että Bavarian ostamat rakennukset nykyaikaistettiin, yksityistettiin ja niitä tarjottiin vuokralaisille säänneltyyn hintaan ja että tämä johti laadukkaan asuntotarjonnan lisääntymiseen alueella. Tällä tavoin vahvistettiin Neubrandenburgin alueen tulevaisuudennäkymiä.

| (215) | Etsiessään rakennuksille ostajaa ja arvioidessaan vaihtoehtoja Neuwoges toteutti toimia, joilla varmistettiin itse asiassa, että vaikka myynti- ja takaisinvuokraussuunnitelmaan liittyy tukea, se rajataan asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömään. Neuwoges toteutti rajatun tarjousmenettelyn, neuvotteli ehdoista Bavarian kanssa useiden kuukausien ajan ja oli lopulta vakuuttunut siitä, että kyseessä oli markkinoiden paras tarjous. Ei siis ole viitteitä siitä, että tuki ylittäisi välttämättömän, vaikka myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyisi tukea. Edellä esitetyssä analyysissä (ks. 7.3 jakso), jossa vertaillaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä muihin vaihtoehtoihin (kuten rakennusten nykyaikaistamiseen lainarahoituksen turvin tai myymiseen), osoitettiin, että tarjolla ei ollut vaihtoehtoa, jolla olisi saavutettu samat tavoitteet ilman tuen myöntämistä tai vähäisemmällä tuella. Myynti- ja takaisinvuokraustoiminto ja siihen mahdollisesti liittynyt tuki olivat näin olen asianmukainen keino saavuttaa yhteisen edun mukaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

(215)

Etsiessään rakennuksille ostajaa ja arvioidessaan vaihtoehtoja Neuwoges toteutti toimia, joilla varmistettiin itse asiassa, että vaikka myynti- ja takaisinvuokraussuunnitelmaan liittyy tukea, se rajataan asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömään. Neuwoges toteutti rajatun tarjousmenettelyn, neuvotteli ehdoista Bavarian kanssa useiden kuukausien ajan ja oli lopulta vakuuttunut siitä, että kyseessä oli markkinoiden paras tarjous. Ei siis ole viitteitä siitä, että tuki ylittäisi välttämättömän, vaikka myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittyisi tukea. Edellä esitetyssä analyysissä (ks. 7.3 jakso), jossa vertaillaan myynti- ja takaisinvuokraustoimenpidettä muihin vaihtoehtoihin (kuten rakennusten nykyaikaistamiseen lainarahoituksen turvin tai myymiseen), osoitettiin, että tarjolla ei ollut vaihtoehtoa, jolla olisi saavutettu samat tavoitteet ilman tuen myöntämistä tai vähäisemmällä tuella. Myynti- ja takaisinvuokraustoiminto ja siihen mahdollisesti liittynyt tuki olivat näin olen asianmukainen keino saavuttaa yhteisen edun mukaiset tavoitteet.

7.5.2.3   Tuen tarpeellisuus ja kannustava vaikutus

| (216) | Jos oletetaan, että myyntiin ja takaisinvuokraukseen liittyi valtiontukea, on tarkasteltava sitä, oliko tuella kannustava vaikutus. Neuwoges ja Bavaria neuvottelivat toimenpiteen ehdoista useiden kuukausien ajan. Vaikuttaa siltä, että Bavaria ei olisi osallistunut toimenpiteeseen, joka ei olisi sopinut sen kiinteistönvuokrausmalliin. Jos lopulta toteutuneeseen toimenpiteeseen, joka perustui Bavarian kiinteistönvuokrausmalliin, liittyi valtiontukea, Bavaria epäilemättä ei olisi suostunut toimenpiteeseen ilman tätä tukea. |
| --- | --- |

(216)

Jos oletetaan, että myyntiin ja takaisinvuokraukseen liittyi valtiontukea, on tarkasteltava sitä, oliko tuella kannustava vaikutus. Neuwoges ja Bavaria neuvottelivat toimenpiteen ehdoista useiden kuukausien ajan. Vaikuttaa siltä, että Bavaria ei olisi osallistunut toimenpiteeseen, joka ei olisi sopinut sen kiinteistönvuokrausmalliin. Jos lopulta toteutuneeseen toimenpiteeseen, joka perustui Bavarian kiinteistönvuokrausmalliin, liittyi valtiontukea, Bavaria epäilemättä ei olisi suostunut toimenpiteeseen ilman tätä tukea.

7.5.2.4   Oikeasuhteisuus

| (217) | Komissio on jo todennut, että Neuwogesin tällä toimenpiteellä tavoittelemat poliittiset tavoitteet on katsottava merkittäviksi. Rakennusten nykyaikaistaminen ja yksityistäminen, myös asuntojen myynti rajattuun hintaan vuokralaisille, oli merkittävä panos taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi unionissa. Samalla Bavarian eduksi koitunut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittynyt tuki – jos sellaista oli – oli enimmilläänkin rajallinen, ja tämä rajoitti myös toimenpiteen aiheuttamaa mahdollista kilpailun vääristymistä. Tältä kannalta tarkasteltuna Neuwogesin ja Bavarian väliseen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittynyt mahdollinen tuki oli oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(217)

Komissio on jo todennut, että Neuwogesin tällä toimenpiteellä tavoittelemat poliittiset tavoitteet on katsottava merkittäviksi. Rakennusten nykyaikaistaminen ja yksityistäminen, myös asuntojen myynti rajattuun hintaan vuokralaisille, oli merkittävä panos taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi unionissa. Samalla Bavarian eduksi koitunut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittynyt tuki – jos sellaista oli – oli enimmilläänkin rajallinen, ja tämä rajoitti myös toimenpiteen aiheuttamaa mahdollista kilpailun vääristymistä. Tältä kannalta tarkasteltuna Neuwogesin ja Bavarian väliseen myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittynyt mahdollinen tuki oli oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden.

7.5.2.5   Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kaupankäynnin edellytyksiin

| (218) | On jälleen korostettava, että Bavarian eduksi koitunut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittynyt tuki – jos sellaista oli – oli enimmilläänkin rajallinen. Näin myös mahdollinen vaikutus kaupankäynnin edellytyksiin oli rajallinen. Vaikka myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen mahdollisesti liittynyt tuki olisi parantanut Bavarian, joka ainakin potentiaalisesti kilpaili muiden yritysten (myös muista jäsenvaltioista peräisin olevien yritysten) kanssa, kilpailuasemaa, tämän vaikutuksen laajuus riippuu saadun tuen määrästä. Koska Bavarian kilpailuasema olisi näin ollen parantunut vain marginaalisesti, voidaan katsoa, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide ei vaikuttanut kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisessa laajuudessa, vaikka siihen olisi sisältynyt tukea. |
| --- | --- |

(218)

On jälleen korostettava, että Bavarian eduksi koitunut myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen liittynyt tuki – jos sellaista oli – oli enimmilläänkin rajallinen. Näin myös mahdollinen vaikutus kaupankäynnin edellytyksiin oli rajallinen. Vaikka myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteeseen mahdollisesti liittynyt tuki olisi parantanut Bavarian, joka ainakin potentiaalisesti kilpaili muiden yritysten (myös muista jäsenvaltioista peräisin olevien yritysten) kanssa, kilpailuasemaa, tämän vaikutuksen laajuus riippuu saadun tuen määrästä. Koska Bavarian kilpailuasema olisi näin ollen parantunut vain marginaalisesti, voidaan katsoa, että myynti- ja takaisinvuokraustoimenpide ei vaikuttanut kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisessa laajuudessa, vaikka siihen olisi sisältynyt tukea.

7.5.3   Päätelmä mahdollisesta valtiontuesta ja sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (219) | Edellä 7.5.2 jaksossa esitetyistä syistä komissio päättelee, että jos myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteellä myönnettiin Bavarialle etua, kyse on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio katsoo kuitenkin myös, että toimenpiteeseen sisältynyt mahdollinen tuki oli soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(219)

Edellä 7.5.2 jaksossa esitetyistä syistä komissio päättelee, että jos myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteellä myönnettiin Bavarialle etua, kyse on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio katsoo kuitenkin myös, että toimenpiteeseen sisältynyt mahdollinen tuki oli soveltui sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

7.6   PÄÄTELMÄT TUEN OLEMASSAOLOSTA JA SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

| (220) | Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvoa Neuwogesin kannalta tarkastelleen analyysin, mahdollisten vaihtoehtoisten toimenpiteiden vertailun sekä toimenpiteen markkinaehtoisuuden tarkastelun perusteella voidaan todeta, että toimenpide on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen osalta Neuwogesin toiminta oli sellaista, jonka myös markkinataloustoimija olisi valinnut. On ilmeistä, että taloudellisesti houkuttelevampaa vaihtoehtoa ei ollut saatavilla ja että saatavilla olleiden vertailuarvojen ja muiden tarjousmenettelystä saatujen tarjousten perusteella myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen ehdot olivat kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) markkinoilla tavanomaiset. |
| --- | --- |

(220)

Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen arvoa Neuwogesin kannalta tarkastelleen analyysin, mahdollisten vaihtoehtoisten toimenpiteiden vertailun sekä toimenpiteen markkinaehtoisuuden tarkastelun perusteella voidaan todeta, että toimenpide on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen osalta Neuwogesin toiminta oli sellaista, jonka myös markkinataloustoimija olisi valinnut. On ilmeistä, että taloudellisesti houkuttelevampaa vaihtoehtoa ei ollut saatavilla ja että saatavilla olleiden vertailuarvojen ja muiden tarjousmenettelystä saatujen tarjousten perusteella myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteen ehdot olivat kyseisenä ajankohtana (vuosina 1997–1998) markkinoilla tavanomaiset.

| (221) | Tämän vuoksi on todettava, että Neuwogesin kanssa tehdyllä toimenpiteellä ei annettu Bavarialle etua, koska Neuwogesin käyttäytyminen vastasi markkinataloustoimijan käyttäytymistä. Koska kyseisellä toimenpiteellä ei myönnetty etua, se ei täytä yhtä valtiontueksi luokittelun edellytystä eikä näin ollen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(221)

Tämän vuoksi on todettava, että Neuwogesin kanssa tehdyllä toimenpiteellä ei annettu Bavarialle etua, koska Neuwogesin käyttäytyminen vastasi markkinataloustoimijan käyttäytymistä. Koska kyseisellä toimenpiteellä ei myönnetty etua, se ei täytä yhtä valtiontueksi luokittelun edellytystä eikä näin ollen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (222) | Sen lisäksi, että alustavasti on todettu, ettei myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteellä myönnetty Bavarialle etua eikä kyse näin ollen ollut valtiontuesta, komissio katsoo myös, että jos myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteellä kuitenkin olisi myönnetty Bavarialle etua, kyseinen toimenpide olisi tosiasiassa ollut valtiontukea. Tällainen valtiontuki olisi kuitenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla soveltunut sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

(222)

Sen lisäksi, että alustavasti on todettu, ettei myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteellä myönnetty Bavarialle etua eikä kyse näin ollen ollut valtiontuesta, komissio katsoo myös, että jos myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteellä kuitenkin olisi myönnetty Bavarialle etua, kyseinen toimenpide olisi tosiasiassa ollut valtiontukea. Tällainen valtiontuki olisi kuitenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla soveltunut sisämarkkinoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH:n, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co:n, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG:n ja Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG:n kesken 21 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen muodossa toteutettu oikeustoimi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Jos Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH:n, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co:n, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG:n ja Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG:n kesken 21 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn maanvuokraus- ja myyntisopimuksen sekä yleisen hallintasopimuksen muodossa toteutettu oikeustoimi kuitenkin katsottaisiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, tällainen tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 141, 17.5.2012, s. 28.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

2

(3)  Asia T-407/09, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft v. komissio, tuomio 9.1.2012, ECLI:EU:T:2012:1.

3

(4)  Katso alaviite 1.

4

(5)  Asia C-145/12 P, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft v. komissio, tuomio 15.11.2012 (ei vielä julkaistu).

5

(6)  Osia tekstistä on muutettu sen varmistamiseksi, ettei luottamuksellisia tietoja julkaista. Tällaiset kohdat on korvattu hakasulkein.

6

(7)  Komissio on muuntanut tässä päätöksessä kaikki alkuperäiset Saksan markoissa esitetyt summat euroiksi käyttäen virallista muuntokerrointa 1 euro = 1,95583 DM. Pienet pyöristysvirheet ovat mahdollisia. Päätöksestä on poistettu kaikki desimaalipilkun jälkeiset numerot.

7

(8)  Altschuldenhilfegesetz, annettu 23 päivänä kesäkuuta 1993 (Bundesgesetzblatt I, s. 944, 986), sellaisena kuin sitä on viimeksi muutettu 31 päivänä lokakuuta 2006 (Bundesgesetzblatt I, s. 2407).

8

(9)  Ks. aluesuunnitteluministeriön kirje Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen, päivätty 18 päivänä toukokuuta 1995, ja kehityspankin Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf, päivätty 22 päivänä joulukuuta 1995.

9

(10)  Aluesuunnitteluministeriön kirje Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen, päivätty 18 päivänä toukokuuta 1995, s. 183.

10

(11)  Kehityspankin Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf, päivätty 22 päivänä joulukuuta 1995, s. 5–6.

11

(12)  Neuwoges ilmoitti ensin velkahelpotuksen kokonaismääräksi [...] euroa ja toimenpiteestä johtuvaksi osuudeksi [...] euroa. Se korjasi kuitenkin myöhemmin jälkimmäisen summan [...] euroksi. Koska korjaus johtui oletettavasti velkahelpotuksen kokonaismäärän korjauksesta, jälkimmäinen summa korjattiin sen mukaan.

12

(13)  Ks. Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, annettu 28 päivänä marraskuuta 2008, s. 24.

13

(14)  EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3.

14

(15)  Neuwoges perusti laskelmansa viiden prosentin diskonttokorkoon.

15

(16)  [...]n kanssa tehty yleinen hallintasopimus, päivätty 19 päivänä joulukuuta 1997.

16

(17)  [...]n kanssa tehty yleinen hallinta- ja vuokratakuusopimus, päivätty 13 päivänä elokuuta 1998.

17

(18)  [...]-rakennusyhtiön kanssa tehty yleinen hallinta- ja vuokratakuusopimus, päivätty 1 päivänä joulukuuta 1999.

18

(19)  Ks. johdanto-osan 12 kappale.

19

(20)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 46 kappale.

20

(21)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 47 kappale.

21

(22)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 55 kappale.

22

(23)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 56 kappale.

23

(24)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 60 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

24

(25)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 62 kappale.

25

(26)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 64 kappale.

26

(27)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 66 kappale.

27

(28)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 68 kappale.

28

(29)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 69 kappale.

29

(30)  Menettelyn aloittamista koskeva päätös, johdanto-osan 70 kappale.

30

(31)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 18.

31

(32)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 23–24.

32

(33)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 24–25.

33

(34)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 26.

34

(35)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 26.

35

(36)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 26.

36

(37)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 19.

37

(38)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 19–20.

38

(39)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 20.

39

(40)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 20–21.

40

(41)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 21.

41

(42)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 22–23.

42

(43)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 26.

43

(44)  Bavarian 18. kesäkuuta 2012 esittämä huomautus, s. 4–5.

44

(45)  Asia C-124/10 P, komissio v. EDF, tuomio 5.6.2012 (ei vielä julkaistu, 78 ja 79 kohta).

45

(46)  Asia C-124/10 P, 81–85 kohta.

46

(47)  Ks. edellä oleva johdanto-osan 80 ja 87 kappale.

47

(48)  Bavarian esite Leasingmodell Immobilien, s. 4.

48

(49)  Ks. esimerkiksi maanvuokraus- ja myyntisopimuksen I osan 3 kohta ja yleisen hallintasopimuksen johdanto-osa.

49

(50)  NEUWOGESIN 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 1.

50

(51)  Ks. myös Bavarian esite Leasingmodell Immobilien, s. 8, 10.

51

(52)  Neuwogesin hallintoneuvoston 30 päivänä lokakuuta 1997 pidettyyn kokoukseen toimitettu huomautus 110/97, Neuwogesin hallintoneuvoston 30 päivänä lokakuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, Neuwogesin hallintoneuvoston 12 päivänä joulukuuta 1997 pidettyyn kokoukseen toimitettu huomautus 114/97, Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja.

52

(53)  Asia C-339/10 P, Bouygues v. komissio ym., tuomio 19.3.2013 (ei vielä julkaistu, 103 ja 104 kohta).

53

(54)  Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen IV osan 1 kohta.

54

(55)  Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen III osan 10 kohdan 2 alakohta.

55

(56)  Maanvuokraus- ja myyntisopimuksen III osan 10 kohdan 3 alakohta.

56

(57)  Ks. yleisen hallintasopimuksen 2–4 kohdat.

57

(58)  Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 1.

58

(59)  Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 1.

59

(60)  Ks. Neuwogesin kirje Bavarialle, päivätty 24 päivätty marraskuuta 1997, s. 2.

60

(61)  Ks. maanvuokraus- ja myyntisopimuksen IV osan 3 kohta sekä V osan 3 ja 4 kohdat.

61

(62)  Ks. Bavarian 22 päivänä huhtikuuta 2013 esittämä huomautus, liite 12.

62

(63)  Ks. Neuwogesin hallintoneuvoston 12 päivänä joulukuuta 1997 pidettyyn kokoukseen toimitettu huomautus 114/97.

63

(64)  Bavarian 18 päivänä kesäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 11.

64

(65)  Ks. Neuwogesin kirje Bavarialle, päivätty 7 päivänä maaliskuuta 1997, ja Bavarian ensimmäinen vastatarjous (Bavarian 18 päivänä kesäkuuta 2012 esittämä huomautus, liitteet 9 ja 10).

65

(66)  Ks. Neuwogesin kirje Bavarialle, päivätty 7 päivänä maaliskuuta 1997 (Bavarian 18 päivänä kesäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 9).

66

(67)  Pestel-tutkimus (Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 2), s. 68 (Sanierungsstufe 2).

67

(68)  Neuwogesin 27 päivänä syyskuuta 2012 esittämä huomautus, liite.

68

(69)  Neuwogesin hallintoneuvoston 12 päivänä joulukuuta 1997 pidettyyn kokoukseen toimitettu huomautus 114/97, s. 3.

69

(70)  Ks. Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 1.

70

(71)  Ks. edellinen alaviite.

71

(72)  Bavarian mukaan Neuwoges valitsi vapaasti sovellettavat parametrit. Ks. Bavarian 22 päivänä huhtikuuta 2013 esittämä huomautus, 23 kohta. Ks. lisäksi Neuwogesin 6 päivänä toukokuuta 1997 päivätty kirje Bavarialle (Bavarian 18 päivänä kesäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 1 a), jossa Neuwoges pyytää Bavariaa laatimaan sopimukset 30 vuoden kestolla, takaisinvuokrausmaksun [...] prosentin indeksoinnilla ja [...] prosentin jäännösarvolla.

72

(73)  Tässä yhteydessä on pantava merkille, että kuukausittainen takaisinvuokrausmaksu yhdessä vuotuisen indeksoinnin (tässä [...] prosenttia vuodessa, sopimuksen keston (tässä 30 vuotta) ja rakennusten jäännösarvon kanssa (tässä [...] prosenttia, muodostavat kokonaisinvestointien määrän. Tämä tarkoittaa, että kun valitaan matalampi vuokrataso, suuremmat kustannukset tai matalampi indeksointi, kokonaisinvestoinnin taso laskee. Kun lisäksi otetaan huomioon, että myyntihinta on suoraan seurausta kokonaisinvestointien määrästä, josta on vähennetty nykyaikaistamiskustannukset, yksityistämiskustannukset sekä verot/maksut, myyntihinta on suoraan riippuvainen esimerkiksi vuokratasosta, kustannuksista ja indeksoinnista.

73

(74)  Bavarian 18 päivänä kesäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 11.

74

(75)  Komission oma viitediskonttokorko kyseiselle ajanjaksolle on 5,94 prosenttia (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu15_en.pdf). Koska menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä diskonttokorko kuitenkin arvioitiin 5 prosentiksi ja koska Neuwoges käytti tätä korkoa omissa laskelmissaan, komissio päätti edelleen soveltaa 5 prosentin diskonttokorkoa.

75

(76)  Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 7.

76

(77)  Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, liite 8 e.

77

(78)  Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, s. 60.

78

(79)  Ks. 6 päivänä joulukuuta 1988 annetun arvonmääritysasetuksen 18 § (Wertermittlungsverordnung, BGBl. I, s. 2209).

79

(80)  Komissio huomauttaa, että kassavirta-analyyseissään Neuwoges indeksoi jo vuoden 1999 kustannukset. Komissio kuitenkin aloitti kustannusten indeksoinnin vuodesta 2000. Syy tähän on se, että kustannuslaskelmat tehtiin nykyaikaistamisen jälkeistä aikaa silmällä pitäen, ja tämä ajanjakso alkoi vuonna 1999. Neuwoges väitti huomautuksissaan myös, että kustannustaso oli kohtuullinen välittömästi nykyaikaistamisen jälkeen, toisin sanoen vuonna 1999. Tämän vuoksi on asianmukaista aloittaa kustannusten nousu vasta vuodesta 2000 alkaen.

80

(81)  Ks. Neuwogesin hallintoneuvoston 12 päivänä joulukuuta 1997 pidettyyn kokoukseen toimitettu huomautus 114/97, liite 6.

81

(82)  Ks. esimerkiksi Neuwogesin 5 päivänä marraskuuta 2007 esittämä huomautus, s. 4.

82

(83)  Neuwogesin 17 päivänä heinäkuuta 2012 esittämä huomautus, s. 61.

83

(84)  Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 5.

84

(85)  Ks. Neuwogesin hallintoneuvoston 12 päivänä joulukuuta 1997 pidettyyn kokoukseen toimitettu huomautus 114/97, liite 6.

85

(86)  Nordrevisionin 20 päivänä marraskuuta 1997 päivätty kirje Neuwogesille (Neuwogesin 25 päivänä huhtikuuta 2007 esittämä huomautus, liite 13), s. 3.

86

(87)  Ks. edellinen alaviite.

87

(88)  On todettava, että vuonna 1997/1998 Neubrandenburgin kaupunki ja Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio olettivat väestömäärän pysyvän vakaana. Ks. Saksan 4 päivänä syyskuuta 2007 esittämä huomautus, s. 6.

88

(89)  Bavarian tuotevaliokunnan 13 päivänä syyskuuta 1997 pidetyn kokouksen päätösehdotus (Bavarian 22 päivänä huhtikuuta 2013 esittämä huomautus, liite 15), s. 2.

89

(90)  Ks. edellinen alaviite, s. 3.

90

(91)  Ks. Neuwogesin 5 päivänä marraskuuta 2007 esittämä huomautus, liitteet 1 ja 5.

91

(92)  Pestelin tutkimus, s. 62.

92

(93)  Nordrevisionin 20 päivänä marraskuuta 1997 päivätty kirje Neuwogesille (Neuwogesin 25 päivänä huhtikuuta 2007 esittämä huomautus, liite 13), s. 3.

93

(94)  On todettava, että jos vuoden 1997 arviossa oletettiin vuokranmenetysriski suuremmaksi, tämä puolestaan merkitsisi sitä, että hallinto- ja ylläpitokustannukset oletettiin vastaavasti pienemmiksi.

94

(95)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 19–20.

95

(96)  Nordrevisionin 20 päivänä marraskuuta 1997 päivätty kirje Neuwogesille (Neuwogesin 25 päivänä huhtikuuta 2007 esittämä huomautus, liite 13), s. 3.

96

(97)  Sitä vastoin kun vuokran odotetaan nousevan yleistä inflaatiota hitaammin, joko indeksoimattomien vuokrasopimusten tai markkinakehityksen vuoksi, yleinen käytäntö on kiinteään omaisuuteen sovellettavan koron (Liegenschaftszins) nostaminen marginaalilla, joka vastaa odotettua eroa vuokrankorotusten ja inflaation välillä.

97

(98)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 20.

98

(99)  Rostockin alueellisen tuomioistuimen tuomio, s. 19.

99

(100)  Esimerkiksi alkuperäinen takaisinvuokrausmaksu olisi ollut [...] prosentin sijaan pikemminkin [...] prosenttia, jos 30 vuoden keston sijaan olisi valittu 20 vuotta.

100

(101)  Ks. esimerkiksi arvonmääritys GA 22b/07 (Neuwogesin 5 päivänä marraskuuta 2007 esittämä huomautus, liite 5), s. 19: ”Jos rakennus on määrä takaisinvuokrata pitkäksi ajanjaksoksi, tarvitaan pikaista nykyaikaistamista ja korjauksia. ... Ilman nykyaikaistamista erityisesti rakennukset saattavat jäädä vajaakäytölle.”

101

(102)  Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 3.

102

(103)  Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 3.

103

(104)  Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 3.

104

(105)  Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 2.

105

(106)  Neuwogesin hallintoneuvoston 30 päivänä lokakuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 3.

106

(107)  Neuwogesin 5 päivänä marraskuuta 2007 esittämä huomautus, liitteet 2 ja 6.

107

(108)  Huomautus 97/97 Neuwogesin hallintoneuvostolle 17 päivänä huhtikuuta 1997, s. 3.

108

(109)  Saksan 11 päivänä heinäkuuta 2008 esittämä huomautus, s. 10–11.

109

(110)  Huomautus 97/97 Neuwogesin hallintoneuvostolle 17 päivänä huhtikuuta 1997, s. 2.

110

(111)  Ks. huomautus 110/97 Neuwogesin hallintoneuvostolle 30 päivänä lokakuuta 1997, s. 3.

111

(112)  Huomautus 114/97 Neuwogesin hallintoneuvostolle 12 päivänä joulukuuta 1997, s. 3.

112

(113)  Neuwogesin hallintoneuvoston 16 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirja, s. 5.

113

(114)  Pankit suosivat tavallisesti vaihtuvakorkoisia lainoja, koska ne pienentävät pankin korkoriskiä. Jos ne myöntävät kiinteäkorkoisia lainoja, on niiden edun mukaista rajoittaa sopimuksen kestoa riskin vähentämiseksi. Yrityslainoissa käytetään yleisesti valmiusluottosopimuksia, joissa alkuperäisen luottosopimuksen päättyessä uusi sopimus käynnistyy automaattisesti (edellyttäen, että yrityksen luottokelpoisuus ei ole heikentynyt) tarkistetulla korolla (jossa otetaan huomioon ajankohdan markkinaolosuhteet). Korkoriskin lisäksi pankkeihin kohdistuu luottoriski, ja tämä on toinen syy, jonka vuoksi yrityslainasopimusten kestoa rajataan (koska määrät ovat merkittävästi suurempia kuin kiinnitysluotoissa, joiden osalta sopimuksen kesto on tavallisesti 20–30 vuotta).

114

(115)  Preemion (toisin sanoen korkeampi keskimääräinen takaisinvuokraushinta verrattuna alusta lähtien kiinteään takaisinvuokraushintaan) syynä on se, että Bavaria suostui lykkäämään osan takaisinvuokrausmaksusta myöhemmille vuosille. Jos se olisi saanut maksut ilman tätä viivästystä, se olisi voinut sijoittaa rahat ja saada niistä tuottoa tai maksaa lainojaan ja säästää koroissa. Maksujen osan lykkäämisestä aiheutui siis kustannuksia Bavarialle, ja nämä siirrettiin Neuwogesille korkeampana keskimääräisenä takaisinvuokraushintana.

115

(116)  Kyse ei enää ole aidosta kiinteämääräisestä lainasta (jolla olisi vuosittain sama korko), vaan lainasta, jonka vuosittain vaihtuva korko vahvistettiin etukäteen (joten se ei ole vaihtuvakorkoinen laina).

116

(117)  Jos riski arvioidaan liian suureksi, asiakkaan lainahakemus tavallisesti hylätään. Jos riski katsotaan hyväksyttäväksi, peritään suurempaa korkoa ja voidaan soveltaa lisätoimenpiteitä. Tämä voi käsittää lisävakuuksien edellyttämisen, pyydettyä pienemmän lainan myöntämisen tai sellaisten ehtojen lisäämisen lainasopimukseen, joiden nojalla pankki voi seurata lainansaajan taloudellista tilannetta.

117

(118)  Katso myös edellä mainittu kesäkuussa 1996 julkaistu Pestelin tutkimus, jossa pääteltiin, että itäsaksalaiset asunto-osakeyhtiöt saivat lainaa avoimilla pääomamarkkinoilla 7,5 prosentin korolla.

118

(119)  Nämä kustannukset tulevat niiden kulujen päälle, joita pankki veloittaa lainaa myöntäessään. Tämä johtuu siitä, että vuokrayhtiön jälleenrahoittaessa investointejaan sen on maksettava pankin kustannukset (ja otettava tämä huomioon takaisinvuokraushinnassa). Yhtiö vastaa myös omista yleiskustannuksistaan.

119

(120)  Lainaskenaariossa asiakas tuottaa pankille tuottoa maksamalla korkoa. Vuokraskenaariossa asiakas tuottaa tuottoa sekä pankille (koska vuokrayhtiö jälleenrahoittaa investointinsa pankin avulla ja siirtää kustannukset vuokralaiselle) että vuokrayhtiölle itselleen. Se, että yhtiöt ovat halukkaita maksamaan nämä lisäkustannukset, osoittaa, että vuokrayhtiöiden tarjoamilla palveluilla on lisäarvoa vuokraajille.

120

(121)  Yhdistetyt asiat C-180/98–C-184/98, Pavlov ym. v. Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, tuomio 12.9.2000, Kok., s. I-6451, 74 kohta.

121

(122)  Asia C-118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987, Kok., s. 2599, 7 kohta.

122

(123)  Asia C-482/99, (Stardust Marine), Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

123

(124)  Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä marraskuuta 2006 annettu komission direktiivi 2006/111/EY (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

124

(125)  Asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok., s. 2671, 11 kohta; yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97 jne., Alzetta Mauro ym. v. komissio, tuomio 15.6.2000, Kok., s. II-2325, 80 kohta.

125

(126)  Asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok., s. 2671, 11 ja 12 kohta; asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Flanderin alue) v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-717, 48–50 kohta.

126

(127)  Komission päätös C(2011) 4940, lopullinen, annettu 5 päivänä lokakuuta 2011, asiassa SA.31877 – Alankomaat: Maakaupat ja rakentaminen Apeldoornissa (EUVL C 343, 23.11.2011, s. 11), johdanto-osan 47 ja 48 kappale.

127

(128)  Ks. maanvuokraus- ja myyntisopimuksen V osan 3 §:n 2 momentti.

128

---

| 1.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/72

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/508,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

infrastruktuurituesta, jota Saksan väitetään myöntäneen yritykselle Propapier PM2 GmbH – Valtiontuki SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6847)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2), ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Smurfit Kappa Group, jäljempänä ’Smurfit Kappa’ tai ’kantelija’, teki 29 päivänä lokakuuta 2008 komissiolle kantelun, jonka mukaan Propapier PM2 GmbH oli saanut infrastruktuuritukea. Kantelu kirjattiin numerolla CP 327/2008, ja se siirrettiin sääntöjenvastaisten tukien rekisteriin (numerolla NN 45/2010). |
| --- | --- |

(1)

Smurfit Kappa Group, jäljempänä ’Smurfit Kappa’ tai ’kantelija’, teki 29 päivänä lokakuuta 2008 komissiolle kantelun, jonka mukaan Propapier PM2 GmbH oli saanut infrastruktuuritukea. Kantelu kirjattiin numerolla CP 327/2008, ja se siirrettiin sääntöjenvastaisten tukien rekisteriin (numerolla NN 45/2010).

| (2) | Komissio ilmoitti Saksalle 27 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa väitetystä tuesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksalle 27 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa väitetystä tuesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta.

| (4) | Saksa esitti huomautuksensa 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (ei-luottamuksellinen versio näistä huomautuksista toimitettiin 31 päivänä tammikuuta 2011). Lisäksi komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Deutscher Städtetag, Deutscher Landkreistag ja Deutscher Städte- und Gemeindebund sekä Verband kommunaler Unternehmen (VKU) toimittivat yhteiset huomautuksensa 11 päivänä helmikuuta 2011 ja kantelija toimitti huomautuksensa 14 päivänä helmikuuta 2011 (ei-luottamuksellinen versio näistä huomautuksista toimitettiin 1 päivänä maaliskuuta 2011). Komissio on toimittanut nämä huomautukset Saksan viranomaisille lausuntoa varten. Saksan niistä esittämät huomautukset saapuivat komissioon 13 päivänä huhtikuuta 2011 (ei-luottamuksellinen versio 26 päivänä huhtikuuta 2011). |
| --- | --- |

(4)

Saksa esitti huomautuksensa 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (ei-luottamuksellinen versio näistä huomautuksista toimitettiin 31 päivänä tammikuuta 2011). Lisäksi komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Deutscher Städtetag, Deutscher Landkreistag ja Deutscher Städte- und Gemeindebund sekä Verband kommunaler Unternehmen (VKU) toimittivat yhteiset huomautuksensa 11 päivänä helmikuuta 2011 ja kantelija toimitti huomautuksensa 14 päivänä helmikuuta 2011 (ei-luottamuksellinen versio näistä huomautuksista toimitettiin 1 päivänä maaliskuuta 2011). Komissio on toimittanut nämä huomautukset Saksan viranomaisille lausuntoa varten. Saksan niistä esittämät huomautukset saapuivat komissioon 13 päivänä huhtikuuta 2011 (ei-luottamuksellinen versio 26 päivänä huhtikuuta 2011).

| (5) | Komission yksiköiden ja Saksan edustajien välillä pidettiin kokous 17 päivänä tammikuuta 2013. Saksa toimitti lisätietoja 25 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt pyysivät lisätietoja 26 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 14 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komission yksiköiden ja Saksan edustajien välillä pidettiin kokous 17 päivänä tammikuuta 2013. Saksa toimitti lisätietoja 25 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt pyysivät lisätietoja 26 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 14 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Komissio pyysi 23 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 24, 27 ja 28 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä sähköpostiviesteillä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi 23 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 24, 27 ja 28 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä sähköpostiviesteillä.

| (7) | Komission yksiköiden, Saksan ja tuensaajayrityksen edustajat sekä asiantuntijat tapasivat 6 päivänä kesäkuuta 2013 pidetyssä kokouksessa, jonka jälkeen Saksa ilmoitti mahdollisten täydentävien huomautusten toimittamisesta. Saksa toimitti 15 päivänä lokakuuta 2013 päivätyn lisätietopyynnön jälkeen 4 päivänä marraskuuta 2013, 18 päivänä joulukuuta 2013, 6 päivänä tammikuuta 2014 ja 24 päivänä huhtikuuta 2014 lähetetyillä sähköpostiviesteillä kattavia lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(7)

Komission yksiköiden, Saksan ja tuensaajayrityksen edustajat sekä asiantuntijat tapasivat 6 päivänä kesäkuuta 2013 pidetyssä kokouksessa, jonka jälkeen Saksa ilmoitti mahdollisten täydentävien huomautusten toimittamisesta. Saksa toimitti 15 päivänä lokakuuta 2013 päivätyn lisätietopyynnön jälkeen 4 päivänä marraskuuta 2013, 18 päivänä joulukuuta 2013, 6 päivänä tammikuuta 2014 ja 24 päivänä huhtikuuta 2014 lähetetyillä sähköpostiviesteillä kattavia lisähuomautuksia.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (8) | Propapier PM2 GmbH, jäljempänä ’Propapier’, kuuluu konserniin Progroup AG, jäljempänä ’Progroup’. Progroup tuottaa ja myy tytäryhtiöidensä välityksellä aaltopahvin raakapaperia ja aaltopahvia. Kantelija Smurfit Kappa on yksi Euroopan unionin suurimmista paperintuottajista. |
| --- | --- |

(8)

Propapier PM2 GmbH, jäljempänä ’Propapier’, kuuluu konserniin Progroup AG, jäljempänä ’Progroup’. Progroup tuottaa ja myy tytäryhtiöidensä välityksellä aaltopahvin raakapaperia ja aaltopahvia. Kantelija Smurfit Kappa on yksi Euroopan unionin suurimmista paperintuottajista.

| (9) | Komissio hyväksyi 2 päivänä huhtikuuta 2008 (4) Propapierille myönnettävän aluetuen aaltopahvin raakapaperia tuottavan paperitehtaan ja siihen liittyvän voimalaitoksen rakentamiseksi Oder-Spree-kanavan olemassa olevan teollisuusalueen uudelle laajennusosalle Eisenhüttenstadtissa Brandenburgin osavaltiossa. Kyseinen alue oli tuona ajankohtana oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(9)

Komissio hyväksyi 2 päivänä huhtikuuta 2008 (4) Propapierille myönnettävän aluetuen aaltopahvin raakapaperia tuottavan paperitehtaan ja siihen liittyvän voimalaitoksen rakentamiseksi Oder-Spree-kanavan olemassa olevan teollisuusalueen uudelle laajennusosalle Eisenhüttenstadtissa Brandenburgin osavaltiossa. Kyseinen alue oli tuona ajankohtana oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (10) | Kantelija katsoi, että tietyt valtion varoilla rahoitetut infrastruktuurihankkeet teollisuusalueen laajennusosalla, jolla Propapierin uusi tehdas sijaitsee, on tarkoitettu ainoastaan paperitehtaalle ja on sen vuoksi katsottava Propapierille omistetuksi erityisinfrastruktuuriksi ja valtiontueksi sille. |
| --- | --- |

(10)

Kantelija katsoi, että tietyt valtion varoilla rahoitetut infrastruktuurihankkeet teollisuusalueen laajennusosalla, jolla Propapierin uusi tehdas sijaitsee, on tarkoitettu ainoastaan paperitehtaalle ja on sen vuoksi katsottava Propapierille omistetuksi erityisinfrastruktuuriksi ja valtiontueksi sille.

| (11) | Kantelija mainitsi seuraavat infrastruktuurihankkeet (ks. 2.1 jakso): jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen, pysäköintialueen ja uuden tieliittymän rakentaminen sekä Oder-Spree-kanavan leventäminen ja syventäminen. |
| --- | --- |

(11)

Kantelija mainitsi seuraavat infrastruktuurihankkeet (ks. 2.1 jakso): jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen, pysäköintialueen ja uuden tieliittymän rakentaminen sekä Oder-Spree-kanavan leventäminen ja syventäminen.

| (12) | Lisäksi kantelija väitti, että jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävät maksut on asetettu liian alhaisiksi, mistä on etua Propapierille (ks. 2.2 jakso). |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi kantelija väitti, että jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävät maksut on asetettu liian alhaisiksi, mistä on etua Propapierille (ks. 2.2 jakso).

2.1   TUKI JÄTEVEDENKÄSITTELYLAITOKSEN JA MUUN INFRASTRUKTUURIN RAKENTAMISEEN

| (13) | Brandenburgin osavaltio myönsi heinäkuussa 2008 kuntien taloudellisten infrastruktuurien kehittämiseksi alueellisen talousrakenteen parantamista koskevan liittovaltion yhteisen tukiohjelman (Gemeinschaftsausgabe (GA) ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”), jäljempänä ’GA-ohjelma’ (5), puitteissa perustetun tukiohjelman varoista suoran avustuksen, jonka suuruus oli 33 808 200 euroa (6), uuden jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamista varten Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen laajennusosalla Eisenhüttenstadtissa. Tässä yhteydessä on huomattava, että GA-ohjelman käyttöä jätevedenkäsittelylaitosten rakentamisen tai laajentamisen rahoittamiseksi käsiteltiin asiassa N 644e/02 (7), jossa komissio totesi vuonna 2003 ohjelmakauden 2004–2006 osalta, että kyseisen ohjelman puitteissa myönnetty tuki ei ollut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea jätevedenkäsittelylaitoksen omistajalle ja toiminnanharjoittajalle. |
| --- | --- |

(13)

Brandenburgin osavaltio myönsi heinäkuussa 2008 kuntien taloudellisten infrastruktuurien kehittämiseksi alueellisen talousrakenteen parantamista koskevan liittovaltion yhteisen tukiohjelman (Gemeinschaftsausgabe (GA) ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”), jäljempänä ’GA-ohjelma’ (5), puitteissa perustetun tukiohjelman varoista suoran avustuksen, jonka suuruus oli 33 808 200 euroa (6), uuden jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamista varten Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen laajennusosalla Eisenhüttenstadtissa. Tässä yhteydessä on huomattava, että GA-ohjelman käyttöä jätevedenkäsittelylaitosten rakentamisen tai laajentamisen rahoittamiseksi käsiteltiin asiassa N 644e/02 (7), jossa komissio totesi vuonna 2003 ohjelmakauden 2004–2006 osalta, että kyseisen ohjelman puitteissa myönnetty tuki ei ollut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea jätevedenkäsittelylaitoksen omistajalle ja toiminnanharjoittajalle.

| (14) | Vuonna 2003 tekemässään päätöksessä komissio katsoi, että ohjelman vuosina 2004–2006 voimassa olleesta versiosta myönnettyjen avustusten oli katsottava olevan valtion varojen sisäistä siirtoa eikä niissä ollut kyse valtiontuesta omistajille ja toiminnanharjoittajille, koska avustusten saajat eivät olleet taloudellisia yrityksiä ja koska palvelussa oli kyse tavanomaisesta yleishyödyllisestä palvelusta, joka on kuntien vastuulla. Tukiohjelman määräysten mukaan saajan on oltava joko paikallisviranomainen (Gebietskörperschaft) tai tiettyä tarkoitusta varten perustettu kuntayhtymä (Zweckverband), joka on julkisen valvonnan piirissä. Tukea voidaan myöntää ainoastaan silloin, kun toimenpiteen edunsaajan eli jätevedenkäsittelylaitoksen ja laitoksen käyttäjän välillä ei ole oikeudellisia, henkilökohtaisia tai taloudellisia suhteita. |
| --- | --- |

(14)

Vuonna 2003 tekemässään päätöksessä komissio katsoi, että ohjelman vuosina 2004–2006 voimassa olleesta versiosta myönnettyjen avustusten oli katsottava olevan valtion varojen sisäistä siirtoa eikä niissä ollut kyse valtiontuesta omistajille ja toiminnanharjoittajille, koska avustusten saajat eivät olleet taloudellisia yrityksiä ja koska palvelussa oli kyse tavanomaisesta yleishyödyllisestä palvelusta, joka on kuntien vastuulla. Tukiohjelman määräysten mukaan saajan on oltava joko paikallisviranomainen (Gebietskörperschaft) tai tiettyä tarkoitusta varten perustettu kuntayhtymä (Zweckverband), joka on julkisen valvonnan piirissä. Tukea voidaan myöntää ainoastaan silloin, kun toimenpiteen edunsaajan eli jätevedenkäsittelylaitoksen ja laitoksen käyttäjän välillä ei ole oikeudellisia, henkilökohtaisia tai taloudellisia suhteita.

| (15) | Avustus kattoi 80 prosenttia tukikelpoisista 42 260 340 euron kokonaiskustannuksista. Avustuksen saaja on Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt, jäljempänä ’TAZV’, joka on julkisoikeudellinen kuntayhtymä, joka huolehtii juomaveden jakelusta ja jäteveden käsittelystä. TAZV on myös jätevedenkäsittelylaitoksen omistaja ja toiminnanharjoittaja. Se kattoi loput 20 prosenttia investoinnin julkisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

(15)

Avustus kattoi 80 prosenttia tukikelpoisista 42 260 340 euron kokonaiskustannuksista. Avustuksen saaja on Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt, jäljempänä ’TAZV’, joka on julkisoikeudellinen kuntayhtymä, joka huolehtii juomaveden jakelusta ja jäteveden käsittelystä. TAZV on myös jätevedenkäsittelylaitoksen omistaja ja toiminnanharjoittaja. Se kattoi loput 20 prosenttia investoinnin julkisesta rahoituksesta.

| (16) | Tuen myöntämisen edellytyksenä oli se, että pääinvestoijan (tässä tapauksessa Propapier) alueelle sijoittautumisen oikeudelliset ja taloudelliset edellytykset on todistetusti täytetty 15 päivään elokuuta 2008 mennessä. Laitoksen rakentaminen aloitettiin lokakuussa 2008, ja se otettiin käyttöön maaliskuussa 2010. |
| --- | --- |

(16)

Tuen myöntämisen edellytyksenä oli se, että pääinvestoijan (tässä tapauksessa Propapier) alueelle sijoittautumisen oikeudelliset ja taloudelliset edellytykset on todistetusti täytetty 15 päivään elokuuta 2008 mennessä. Laitoksen rakentaminen aloitettiin lokakuussa 2008, ja se otettiin käyttöön maaliskuussa 2010.

| (17) | Kantelija katsoo, että TAZV:n laitos muodostaa erityisinfrastruktuurin, koska käytännössä Propapier käyttää laitoksen koko jätevedenkäsittelykapasiteetin. Kantelijan mukaan laitos suunniteltiin alun alkaen Propapierin jätevedenkäsittelylaitokseksi ja se oli ehdoton edellytys paperitehtaan sijoittamiselle alueelle (sillä paperin valmistuksessa tarvitaan suuria määriä vettä). |
| --- | --- |

(17)

Kantelija katsoo, että TAZV:n laitos muodostaa erityisinfrastruktuurin, koska käytännössä Propapier käyttää laitoksen koko jätevedenkäsittelykapasiteetin. Kantelijan mukaan laitos suunniteltiin alun alkaen Propapierin jätevedenkäsittelylaitokseksi ja se oli ehdoton edellytys paperitehtaan sijoittamiselle alueelle (sillä paperin valmistuksessa tarvitaan suuria määriä vettä).

| (18) | Kantelijan mielestä myös muut infrastruktuurihankkeet – pysäköintialueen rakentaminen Propapierin tehdasalueen viereen, uuden tien rakentaminen teollisuusalueen ja valtatien nro 112 välille sekä Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen – ovat Propapierin hyväksi toteutettuja infrastruktuuritoimenpiteitä. Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio päätteli alustavasti, että nämä toimenpiteet eivät anna valikoivaa etua Propapierille eikä niitä sen vuoksi voida katsoa erityisinfrastruktuuriksi. Siitä huolimatta komissio kehotti kolmansia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(18)

Kantelijan mielestä myös muut infrastruktuurihankkeet – pysäköintialueen rakentaminen Propapierin tehdasalueen viereen, uuden tien rakentaminen teollisuusalueen ja valtatien nro 112 välille sekä Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen – ovat Propapierin hyväksi toteutettuja infrastruktuuritoimenpiteitä. Menettelyn aloittamispäätöksessä komissio päätteli alustavasti, että nämä toimenpiteet eivät anna valikoivaa etua Propapierille eikä niitä sen vuoksi voida katsoa erityisinfrastruktuuriksi. Siitä huolimatta komissio kehotti kolmansia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä.

2.2   ALENNETUT MAKSUT JÄTEVEDENKÄSITTELYLAITOKSEN KÄYTÖSTÄ

| (19) | Kantelussa väitetään jätevedenkäsittelylaitoksen osalta myös, että Propapierin laitoksen käytöstä maksama 0,95 euron maksu kuutiometriä kohden on alhaisempi kuin mitä yksityinen investoija perisi vastaavanlaisesta palvelusta. |
| --- | --- |

(19)

Kantelussa väitetään jätevedenkäsittelylaitoksen osalta myös, että Propapierin laitoksen käytöstä maksama 0,95 euron maksu kuutiometriä kohden on alhaisempi kuin mitä yksityinen investoija perisi vastaavanlaisesta palvelusta.

| (20) | Käyttömaksujen suuruus lasketaan sovellettavan lain eli kunnallisia maksuja koskevan Brandenburgin osavaltion lain (8) (Kommunalabgabengesetz, jäljempänä ’Brandenburgin KAG -laki’) perusteella. Brandenburgin KAG -lain 6 §:n mukaan maksun suuruus on laskettava siten, että kaikki kyseisen jätevedenkäsittelylaitoksen kustannukset (rakentamis-, kunnossapito-, huolto-, toiminta- ja henkilöstökustannukset sekä maksuhallinnosta aiheutuvat kustannukset), laskennalliset korot ja laskennalliset poistot katetaan, mutta niitä ei ylitetä. Tukia, jotka kunta saa muista valtiollisista lähteistä (tässä tapauksessa 33,8 miljoonan euron avustus GA-ohjelmasta), ei kuitenkaan oteta huomioon laskettaessa sijoitetun pääoman laskennallista korkoa (9). Kantelija katsoo, että TAZV siirtää GA-ohjelmasta saamansa tuet alennettujen jätevesimaksujen muodossa jätevedenkäsittelylaitoksen käyttäjille. |
| --- | --- |

(20)

Käyttömaksujen suuruus lasketaan sovellettavan lain eli kunnallisia maksuja koskevan Brandenburgin osavaltion lain (8) (Kommunalabgabengesetz, jäljempänä ’Brandenburgin KAG -laki’) perusteella. Brandenburgin KAG -lain 6 §:n mukaan maksun suuruus on laskettava siten, että kaikki kyseisen jätevedenkäsittelylaitoksen kustannukset (rakentamis-, kunnossapito-, huolto-, toiminta- ja henkilöstökustannukset sekä maksuhallinnosta aiheutuvat kustannukset), laskennalliset korot ja laskennalliset poistot katetaan, mutta niitä ei ylitetä. Tukia, jotka kunta saa muista valtiollisista lähteistä (tässä tapauksessa 33,8 miljoonan euron avustus GA-ohjelmasta), ei kuitenkaan oteta huomioon laskettaessa sijoitetun pääoman laskennallista korkoa (9). Kantelija katsoo, että TAZV siirtää GA-ohjelmasta saamansa tuet alennettujen jätevesimaksujen muodossa jätevedenkäsittelylaitoksen käyttäjille.

3.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
   (10)

| (21) | Käsiteltävinä olevat toimenpiteet on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on oltava jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista myönnetty tuki, ii) yrityksen on saatava siitä taloudellista etua, iii) edun on oltava valikoiva ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyse on valtiontuesta, kun kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(21)

Käsiteltävinä olevat toimenpiteet on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on oltava jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista myönnetty tuki, ii) yrityksen on saatava siitä taloudellista etua, iii) edun on oltava valikoiva ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyse on valtiontuesta, kun kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät.

| (22) | Menettelyn aloittamispäätöksessä ei aseteta kyseenalaiseksi sitä, että kaikissa toimenpiteissä on kyse valtion varojen käytöstä ja että ne voisivat mahdollisesti vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(22)

Menettelyn aloittamispäätöksessä ei aseteta kyseenalaiseksi sitä, että kaikissa toimenpiteissä on kyse valtion varojen käytöstä ja että ne voisivat mahdollisesti vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

| (23) | Komissio totesi kantelussa esitettyjen väitteiden osalta, että on erotettava toisistaan 1) väitetty valtiontuki TAZV:lle jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamista varten ja 2) väitetty valtiontuki Propapierille alennettujen jäteveden käsittelymaksujen muodossa. |
| --- | --- |

(23)

Komissio totesi kantelussa esitettyjen väitteiden osalta, että on erotettava toisistaan 1) väitetty valtiontuki TAZV:lle jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamista varten ja 2) väitetty valtiontuki Propapierille alennettujen jäteveden käsittelymaksujen muodossa.

| (24) | Lisäksi menettelyn aloittamispäätöksessä tutkitaan sitä, syntyykö yritykselle Propapier






  i) | jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamisen kautta
  sekä muiden teollisuusalueen laajentamisosalla, jolla Propapierin uusi tuotantolaitos sijaitsee, toteutettujen infrastruktuurihankkeiden kautta, joita ovat |
| --- | --- | --- |

(24)

Lisäksi menettelyn aloittamispäätöksessä tutkitaan sitä, syntyykö yritykselle Propapier

i)

jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamisen kautta

sekä muiden teollisuusalueen laajentamisosalla, jolla Propapierin uusi tuotantolaitos sijaitsee, toteutettujen infrastruktuurihankkeiden kautta, joita ovat

| ii) | uusi pysäköintialue, |
| --- | --- |

ii)

uusi pysäköintialue,

| iii) | uusi tie ja |
| --- | --- |

iii)

uusi tie ja

| iv) | Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen,
  valikoiva etu, vai onko kyse Propapierille omistetusta erityisinfrastruktuurista (11). Koska toimenpiteen voidaan katsoa olevan 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan silloin, kun se on valikoiva (toisin sanoen kun toimenpiteessä kohdellaan eri tavalla yrityksiä, jotka ovat samanlaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa), komission oli arvioitava, syntyykö Propapierille valikoiva etu toimenpiteiden seurauksena. |
| --- | --- |

iv)

Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen,

valikoiva etu, vai onko kyse Propapierille omistetusta erityisinfrastruktuurista (11). Koska toimenpiteen voidaan katsoa olevan 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan silloin, kun se on valikoiva (toisin sanoen kun toimenpiteessä kohdellaan eri tavalla yrityksiä, jotka ovat samanlaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa), komission oli arvioitava, syntyykö Propapierille valikoiva etu toimenpiteiden seurauksena.

| (25) | Komissio on jo hyväksynyt alueellisen investointituen Propapierille. Koska muihin infrastruktuurihankkeisiin liittyvät toimenpiteet toteutetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla aluetukeen oikeutetulla tukialueella ja koska nämä toimenpiteet liittyvät läheisesti aluetuella tuettuun investointihankkeeseen tai on omistettu siihen, komission alustavana näkemyksenä oli, että toimenpiteet muodostaisivat osan Propapierin investointihanketta, jos ne osoittautuvat valikoiviksi Propapierin hyväksi, ja niiden olisi silloin täytettävä vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivat’, vaatimukset. Komissio esitti erityisinfrastruktuurin muodossa myönnettyjä investointitukia koskevia epäilyjä. Erityisesti se epäili tuen enimmäisintensiteetin noudattamista ja kannustavaa vaikutusta. |
| --- | --- |

(25)

Komissio on jo hyväksynyt alueellisen investointituen Propapierille. Koska muihin infrastruktuurihankkeisiin liittyvät toimenpiteet toteutetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla aluetukeen oikeutetulla tukialueella ja koska nämä toimenpiteet liittyvät läheisesti aluetuella tuettuun investointihankkeeseen tai on omistettu siihen, komission alustavana näkemyksenä oli, että toimenpiteet muodostaisivat osan Propapierin investointihanketta, jos ne osoittautuvat valikoiviksi Propapierin hyväksi, ja niiden olisi silloin täytettävä vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivat’, vaatimukset. Komissio esitti erityisinfrastruktuurin muodossa myönnettyjä investointitukia koskevia epäilyjä. Erityisesti se epäili tuen enimmäisintensiteetin noudattamista ja kannustavaa vaikutusta.

| (26) | Aluetukisuuntaviivojen mukaan investointitukea saaneille yrityksille voidaan lisäksi myöntää toimintatukea. Toimintatuen soveltuvuus sisämarkkinoille on kuitenkin arvioitava erillään investointituesta aluetukisuuntaviivojen 5 jakson kriteerien perusteella. Komissio päätteli menettelyn aloittamispäätöksessä, että jos Propapier saa alennettujen jäteveden käsittelymaksujen muodossa toimintatukea, joka ei noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta, tämän toimintatuen ei voitaisi katsoa noudattavan aluetukisuuntaviivoja eikä komission päätöksentekokäytäntöä toimintatukien hyväksymisessä. Vaikka tuensaaja sijaitsee toimintatukeen oikeutetulla alueella (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue), muut tärkeät edellytykset toimintatuen soveltumiselle sisämarkkinoille eivät täyty. Ei ollut viitteitä siitä, että toimintatuki olisi oikeutettua joko luonteensa tai alueellisen kehityksen edistämisen puolesta tai että sen määrä olisi oikeassa suhteessa haittoihin, jotka sillä on tarkoitus poistaa. Toimintatuki ei myöskään olisi ajallisesti rajattua eikä sen määrä vähenisi ajan mittaan. Sen vuoksi komissio epäili alennettujen maksujen muodossa myönnetyn toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(26)

Aluetukisuuntaviivojen mukaan investointitukea saaneille yrityksille voidaan lisäksi myöntää toimintatukea. Toimintatuen soveltuvuus sisämarkkinoille on kuitenkin arvioitava erillään investointituesta aluetukisuuntaviivojen 5 jakson kriteerien perusteella. Komissio päätteli menettelyn aloittamispäätöksessä, että jos Propapier saa alennettujen jäteveden käsittelymaksujen muodossa toimintatukea, joka ei noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta, tämän toimintatuen ei voitaisi katsoa noudattavan aluetukisuuntaviivoja eikä komission päätöksentekokäytäntöä toimintatukien hyväksymisessä. Vaikka tuensaaja sijaitsee toimintatukeen oikeutetulla alueella (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue), muut tärkeät edellytykset toimintatuen soveltumiselle sisämarkkinoille eivät täyty. Ei ollut viitteitä siitä, että toimintatuki olisi oikeutettua joko luonteensa tai alueellisen kehityksen edistämisen puolesta tai että sen määrä olisi oikeassa suhteessa haittoihin, jotka sillä on tarkoitus poistaa. Toimintatuki ei myöskään olisi ajallisesti rajattua eikä sen määrä vähenisi ajan mittaan. Sen vuoksi komissio epäili alennettujen maksujen muodossa myönnetyn toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

3.1   AVUSTUKSET JULKISESTI TUETUILLE INFRASTRUKTUURIHANKKEILLE, MUKAAN LUKIEN JÄTEVEDENKÄSITTELYLAITOS

3.1.1   Pysäköintialue, Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen, uusi tie

| (27) | Alustavan arvioinnin aikana todettiin, että pysäköintialueen kapasiteetti ei vastaa kantelijan väitteitä ja että se ei sijaitse Propapierin tuotantolaitoksen välittömässä läheisyydessä. Lisäksi todettiin, että pysäköintialue on yleisesti käytettävissä ja että se ei palvele ainoastaan Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta vaan myös muita kaupungissa sijaitsevia teollisuusalueita. Näiden pysäköintipaikkojen ansiosta kunta voisi sulkea kuorma-autoille tarkoitettuja pysäköintipaikkoja kaupungin keskustassa. Lisäksi Propapier rakentaa omia pysäköintipaikkoja, jotka ovat myös kuorma-autojen käytettävissä. Sen vuoksi komissio päätteli, että Propapier ei todennäköisesti saa valikoivaa etua pysäköintialueen rakentamisesta. |
| --- | --- |

(27)

Alustavan arvioinnin aikana todettiin, että pysäköintialueen kapasiteetti ei vastaa kantelijan väitteitä ja että se ei sijaitse Propapierin tuotantolaitoksen välittömässä läheisyydessä. Lisäksi todettiin, että pysäköintialue on yleisesti käytettävissä ja että se ei palvele ainoastaan Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta vaan myös muita kaupungissa sijaitsevia teollisuusalueita. Näiden pysäköintipaikkojen ansiosta kunta voisi sulkea kuorma-autoille tarkoitettuja pysäköintipaikkoja kaupungin keskustassa. Lisäksi Propapier rakentaa omia pysäköintipaikkoja, jotka ovat myös kuorma-autojen käytettävissä. Sen vuoksi komissio päätteli, että Propapier ei todennäköisesti saa valikoivaa etua pysäköintialueen rakentamisesta.

| (28) | Teollisuusalueen ja valtatie 112:n yhdistävän uuden tien rakentamisesta komissio totesi, että tien rakentaminen vähentää liikennettä ja ilmansaastumista Eisenhüttenstadtin keskustassa, koska teollisuusalueelle menevät kuorma-autot voivat kiertää keskustan ja ajomatka lähimpään alueelliseen keskukseen lyhenee. Sen vuoksi komissio päätteli, että Propapier ei todennäköisesti saa valikoivaa etua uuden tien rakentamisesta. |
| --- | --- |

(28)

Teollisuusalueen ja valtatie 112:n yhdistävän uuden tien rakentamisesta komissio totesi, että tien rakentaminen vähentää liikennettä ja ilmansaastumista Eisenhüttenstadtin keskustassa, koska teollisuusalueelle menevät kuorma-autot voivat kiertää keskustan ja ajomatka lähimpään alueelliseen keskukseen lyhenee. Sen vuoksi komissio päätteli, että Propapier ei todennäköisesti saa valikoivaa etua uuden tien rakentamisesta.

| (29) | Oder-Spree-kanavan leventämis- ja syventämistöiden osalta komissio totesi, että töiden tarkoituksena ei ollut valikoivan edun luominen Propapierille, vaan ne olivat osa vesiväylän välttämätöntä säännöllistä kunnossapitoa. Sen vuoksi komissio päätteli, että Propapier ei todennäköisesti saa valikoivaa etua Oder-Spree-kanavan leventämisestä ja syventämisestä. |
| --- | --- |

(29)

Oder-Spree-kanavan leventämis- ja syventämistöiden osalta komissio totesi, että töiden tarkoituksena ei ollut valikoivan edun luominen Propapierille, vaan ne olivat osa vesiväylän välttämätöntä säännöllistä kunnossapitoa. Sen vuoksi komissio päätteli, että Propapier ei todennäköisesti saa valikoivaa etua Oder-Spree-kanavan leventämisestä ja syventämisestä.

| (30) | Komissio ei tuolloin kuitenkaan pystynyt sulkemaan kokonaan pois sitä mahdollisuutta, että Propapier hyötyy näistä infrastruktuuritoimenpiteistä muita yrityksiä enemmän. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ei tuolloin kuitenkaan pystynyt sulkemaan kokonaan pois sitä mahdollisuutta, että Propapier hyötyy näistä infrastruktuuritoimenpiteistä muita yrityksiä enemmän.

| (31) | Ennen lopullisen kantansa esittämistä siitä, sisältyykö näihin toimenpiteisiin valtiontukea, komissio pyysi sen vuoksi kolmansia esittämään huomautuksensa. Samaan aikaan se pyysi Saksaa toimittamaan muodollisen tutkintamenettelyn aikana lisätietoja pysäköintialueen ja uuden tien rakentamisesta sekä Oder-Spree-kanavan leventämisestä ja syventämisestä. |
| --- | --- |

(31)

Ennen lopullisen kantansa esittämistä siitä, sisältyykö näihin toimenpiteisiin valtiontukea, komissio pyysi sen vuoksi kolmansia esittämään huomautuksensa. Samaan aikaan se pyysi Saksaa toimittamaan muodollisen tutkintamenettelyn aikana lisätietoja pysäköintialueen ja uuden tien rakentamisesta sekä Oder-Spree-kanavan leventämisestä ja syventämisestä.

3.1.2   Avustus jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen

| (32) | Komissio päätteli menettelyn aloittamispäätöksessä, että jos tukiohjelma N 644e/02 katsottaisiin nyt sisämarkkinoiden kehityksen vuoksi tueksi, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena TAZV:lle. |
| --- | --- |

(32)

Komissio päätteli menettelyn aloittamispäätöksessä, että jos tukiohjelma N 644e/02 katsottaisiin nyt sisämarkkinoiden kehityksen vuoksi tueksi, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena TAZV:lle.

| (33) | Komissio ilmaisi kuitenkin epäilevänsä sitä, että jätevedenkäsittelylaitos muodostaa erityisinfrastruktuurin. Tässä yhteydessä se totesi, että laitoksella on Propapierin lisäksi muitakin käyttäjiä: kanadalainen aurinkosähkölaitteiden toimittaja 5N PV ja energiatoimittaja EnBW. Ei myöskään ollut tiedossa, kuinka suuri osa jätevedenkäsittelylaitoksen kapasiteetista on todellisuudessa osoitettu näille asiakkaille. Tutkinnan tässä vaiheessa käytettävissä olleiden tietojen perusteella komissio ei pystynyt arvioimaan, oliko uuden jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen välttämätöntä jo näiden kahden yrityksen vuoksi. Lisäksi toinen näistä kahdesta käyttäjästä, EnBW:n operoima voimalaitos, osallistui suoraan Propapierin hankkeeseen, sillä voimalaitos toimittaa paperitehtaan tuotantoprosessissa tarvittavan energian (13). |
| --- | --- |

(33)

Komissio ilmaisi kuitenkin epäilevänsä sitä, että jätevedenkäsittelylaitos muodostaa erityisinfrastruktuurin. Tässä yhteydessä se totesi, että laitoksella on Propapierin lisäksi muitakin käyttäjiä: kanadalainen aurinkosähkölaitteiden toimittaja 5N PV ja energiatoimittaja EnBW. Ei myöskään ollut tiedossa, kuinka suuri osa jätevedenkäsittelylaitoksen kapasiteetista on todellisuudessa osoitettu näille asiakkaille. Tutkinnan tässä vaiheessa käytettävissä olleiden tietojen perusteella komissio ei pystynyt arvioimaan, oliko uuden jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen välttämätöntä jo näiden kahden yrityksen vuoksi. Lisäksi toinen näistä kahdesta käyttäjästä, EnBW:n operoima voimalaitos, osallistui suoraan Propapierin hankkeeseen, sillä voimalaitos toimittaa paperitehtaan tuotantoprosessissa tarvittavan energian (13).

| (34) | Jos Propapier todella käyttää 90 prosenttia jätevedenkäsittelykapasiteetista, komission mielestä on kysyttävä, eikö jo tämä seikka muodosta riittävää todistetta siitä, että laitos on tarkoitettu yksinomaan tai vähintään ensisijassa Propapierin käyttöön (ja on siten Propapierille omistettu). Sen vuoksi oli tutkittava tarkemmin Saksan väitettä, jonka mukaan jätevedenkäsittelylaitoksella on tulevaisuudessa useampia käyttäjiä. |
| --- | --- |

(34)

Jos Propapier todella käyttää 90 prosenttia jätevedenkäsittelykapasiteetista, komission mielestä on kysyttävä, eikö jo tämä seikka muodosta riittävää todistetta siitä, että laitos on tarkoitettu yksinomaan tai vähintään ensisijassa Propapierin käyttöön (ja on siten Propapierille omistettu). Sen vuoksi oli tutkittava tarkemmin Saksan väitettä, jonka mukaan jätevedenkäsittelylaitoksella on tulevaisuudessa useampia käyttäjiä.

| (35) | Lisäksi todettiin, että on otettava huomioon se, kuinka paljon investoijia voi enintään sijoittautua Oder-Spree-kanavan teollisuusalueelle ja kuinka paljon laitoksen kapasiteetista ne keskimäärin käyttäisivät. Tältä osin Saksaa pyydettiin esittämään yksityiskohtaisia tietoja teollisuusalueen kehittämistä koskevasta yleissuunnitelmasta ja jätevedenkäsittelylaitoksen vapaasta kapasiteetista, joka voitaisiin osoittaa mahdollisille käyttäjille. Lisäksi Saksan oli esitettävä lisätietoja modulaarisen ratkaisun teknisestä toteuttamiskelpoisuudesta jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamisen yhteydessä (14). |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi todettiin, että on otettava huomioon se, kuinka paljon investoijia voi enintään sijoittautua Oder-Spree-kanavan teollisuusalueelle ja kuinka paljon laitoksen kapasiteetista ne keskimäärin käyttäisivät. Tältä osin Saksaa pyydettiin esittämään yksityiskohtaisia tietoja teollisuusalueen kehittämistä koskevasta yleissuunnitelmasta ja jätevedenkäsittelylaitoksen vapaasta kapasiteetista, joka voitaisiin osoittaa mahdollisille käyttäjille. Lisäksi Saksan oli esitettävä lisätietoja modulaarisen ratkaisun teknisestä toteuttamiskelpoisuudesta jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamisen yhteydessä (14).

| (36) | Kuten jo esitettiin, komission alustavan näkemyksen mukaan infrastruktuuritoimenpiteisiin liittyvät toimenpiteet katsottaisiin osaksi Propapierin investointihanketta, jos ne osoittautuvat valikoiviksi. Sen vuoksi niiden olisi täytettävä aluetukisuuntaviivojen vaatimukset ja erityisesti tuen enimmäisintensiteettiä ja kannustavaa vaikutusta koskevat määräykset. |
| --- | --- |

(36)

Kuten jo esitettiin, komission alustavan näkemyksen mukaan infrastruktuuritoimenpiteisiin liittyvät toimenpiteet katsottaisiin osaksi Propapierin investointihanketta, jos ne osoittautuvat valikoiviksi. Sen vuoksi niiden olisi täytettävä aluetukisuuntaviivojen vaatimukset ja erityisesti tuen enimmäisintensiteettiä ja kannustavaa vaikutusta koskevat määräykset.

3.2   ALENNETUT MAKSUT JÄTEVEDENKÄSITTELYLAITOKSEN KÄYTÖSTÄ

| (37) | Kuten jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamista koskevan toimenpiteen tapauksessa, Saksa katsoi tässäkin tapauksessa, että jos Propapierin maksamaan korvaukseen sisältyy tukea, kyse on voimassa olevasta tuesta. Saksan mukaan komission asiassa N 644e/02 tekemä päätös GA-ohjelman hyväksymisestä kattaa myös ohjelman välilliset vaikutukset. |
| --- | --- |

(37)

Kuten jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamista koskevan toimenpiteen tapauksessa, Saksa katsoi tässäkin tapauksessa, että jos Propapierin maksamaan korvaukseen sisältyy tukea, kyse on voimassa olevasta tuesta. Saksan mukaan komission asiassa N 644e/02 tekemä päätös GA-ohjelman hyväksymisestä kattaa myös ohjelman välilliset vaikutukset.

| (38) | Komissio kuitenkin päätteli menettelyn aloittamispäätöksessä, että alennettujen jätevesimaksujen muodossa myönnetty mahdollinen tuki ei kuulu päätöksen N 644e/02 soveltamisalaan, ja jos maksut luokitellaan tueksi, kyse olisi uudesta tuesta. |
| --- | --- |

(38)

Komissio kuitenkin päätteli menettelyn aloittamispäätöksessä, että alennettujen jätevesimaksujen muodossa myönnetty mahdollinen tuki ei kuulu päätöksen N 644e/02 soveltamisalaan, ja jos maksut luokitellaan tueksi, kyse olisi uudesta tuesta.

| (39) | Arvioidessaan sitä, saako Propapier maksujen kautta taloudellista etua, komissio ilmaisi menettelyn aloittamispäätöksessä epäilevänsä sitä, vastasivatko TAZV:n perimät maksut kaikkia kustannuksia ja olisiko yksityinen investoija asettanut maksut samalle tasolle. |
| --- | --- |

(39)

Arvioidessaan sitä, saako Propapier maksujen kautta taloudellista etua, komissio ilmaisi menettelyn aloittamispäätöksessä epäilevänsä sitä, vastasivatko TAZV:n perimät maksut kaikkia kustannuksia ja olisiko yksityinen investoija asettanut maksut samalle tasolle.

| (40) | Komissio katsoi, että Propapierin suorittamat maksut eivät kata jäteveden käsittelystä aiheutuvia kustannuksia kokonaan. Saksa on itsekin myöntänyt, että kyseiset maksut kattavat ainoastaan 20 prosenttia sijoitetun pääoman laskennallisista koroista, sillä kunnan muista julkisista lähteistä saamaa 80 prosentin avustusta laitoksen rakentamista varten ei oteta huomioon laskettaessa laskennallisia korkoja. Tältä osin komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksessä, että yhteisön vesipolitiikan puitteista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY, jäljempänä ’EU:n vesipuitedirektiivi’ (15), ja Brandenburgin KAG-laissa säädetään, että jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävien maksujen on katettava kaikki kustannukset (16). Menettelyn aloittamispäätöksessä viitataan lisäksi asioihin InfraLeuna (17) ja Kimberly-Clark/Scott (18), joissa komissio katsoi, että kaikki kustannukset kattavat maksut vastaavat kustannuksia, jotka yrityksen on tavallisesti katettava. |
| --- | --- |

(40)

Komissio katsoi, että Propapierin suorittamat maksut eivät kata jäteveden käsittelystä aiheutuvia kustannuksia kokonaan. Saksa on itsekin myöntänyt, että kyseiset maksut kattavat ainoastaan 20 prosenttia sijoitetun pääoman laskennallisista koroista, sillä kunnan muista julkisista lähteistä saamaa 80 prosentin avustusta laitoksen rakentamista varten ei oteta huomioon laskettaessa laskennallisia korkoja. Tältä osin komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksessä, että yhteisön vesipolitiikan puitteista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY, jäljempänä ’EU:n vesipuitedirektiivi’ (15), ja Brandenburgin KAG-laissa säädetään, että jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävien maksujen on katettava kaikki kustannukset (16). Menettelyn aloittamispäätöksessä viitataan lisäksi asioihin InfraLeuna (17) ja Kimberly-Clark/Scott (18), joissa komissio katsoi, että kaikki kustannukset kattavat maksut vastaavat kustannuksia, jotka yrityksen on tavallisesti katettava.

| (41) | Kantelija väitti, että edun toteamiseksi Propapierin todellisuudessa suorittamien maksujen suuruutta olisi verrattava niiden maksujen suuruuteen, joita yksityinen investoija perisi TAZV:n asemassa. |
| --- | --- |

(41)

Kantelija väitti, että edun toteamiseksi Propapierin todellisuudessa suorittamien maksujen suuruutta olisi verrattava niiden maksujen suuruuteen, joita yksityinen investoija perisi TAZV:n asemassa.

| (42) | Saksa ehdotti, että Propapierin maksamia maksuja olisi verrattava alan keskimääräisiin hintoihin, ja mainitsi tutkimuksen, jonka mukaan keskimääräinen hinta on 0,24–1 euroa kuutiometriltä (19). |
| --- | --- |

(42)

Saksa ehdotti, että Propapierin maksamia maksuja olisi verrattava alan keskimääräisiin hintoihin, ja mainitsi tutkimuksen, jonka mukaan keskimääräinen hinta on 0,24–1 euroa kuutiometriltä (19).

| (43) | Komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksessä, että vaikutti siltä, että yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta voitaisiin soveltaa tässä tapauksessa. Se ilmaisi kuitenkin epäilynsä siitä, voitaisiinko tällaisen vertailuarvon avulla sulkea pois valtiontuen olemassaolo, sillä tiedot näyttivät olevan vääristyneitä. Vaikka mainitut muiden kuntien maksut vastaisivat täysiä kustannuksia, erilaiset hinnat näyttivät johtuvan erilaisista paikallisista olosuhteista, jotka yksityisen sijoittajan kannalta oikeuttaisivat erilaiset hintatasot. Sen vuoksi komissio ilmaisi menettelyn aloittamispäätöksessä epäilevänsä sitä, että Propapierille syntyvän edun olemassaolo voitaisiin sulkea pois näiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksessä, että vaikutti siltä, että yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta voitaisiin soveltaa tässä tapauksessa. Se ilmaisi kuitenkin epäilynsä siitä, voitaisiinko tällaisen vertailuarvon avulla sulkea pois valtiontuen olemassaolo, sillä tiedot näyttivät olevan vääristyneitä. Vaikka mainitut muiden kuntien maksut vastaisivat täysiä kustannuksia, erilaiset hinnat näyttivät johtuvan erilaisista paikallisista olosuhteista, jotka yksityisen sijoittajan kannalta oikeuttaisivat erilaiset hintatasot. Sen vuoksi komissio ilmaisi menettelyn aloittamispäätöksessä epäilevänsä sitä, että Propapierille syntyvän edun olemassaolo voitaisiin sulkea pois näiden tietojen perusteella.

| (44) | Jos toimenpide todella on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uutta tukea, komissio epäilee sen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla, kuten johdanto-osan 26 kappaleessa jo esitetään. Jos ilmenee, että maksu muodostaa alueellisen toimintatuen, on sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille epäilyjä, sillä tukea ei ole rajattu ajallisesti, sen määrä ei vähene ajan mittaan eikä sitä ole tarkoitettu tiettyjen (toteen näyttämättömien) alueesta johtuvien haittojen korvaamiseen. |
| --- | --- |

(44)

Jos toimenpide todella on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uutta tukea, komissio epäilee sen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla, kuten johdanto-osan 26 kappaleessa jo esitetään. Jos ilmenee, että maksu muodostaa alueellisen toimintatuen, on sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille epäilyjä, sillä tukea ei ole rajattu ajallisesti, sen määrä ei vähene ajan mittaan eikä sitä ole tarkoitettu tiettyjen (toteen näyttämättömien) alueesta johtuvien haittojen korvaamiseen.

4.   SAKSAN JA KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖKSESTÄ

4.1   ONKO JULKISILLA VAROILLA RAHOITETUISSA INFRASTRUKTUURIHANKKEISSA KYSE PROPAPIERILLE TARKOITETUSTA ERITYISINFRASTRUKTUURISTA?

4.1.1   Pysäköintialue

Kantelijan huomautukset

| (45) | Komissio ei hyväksynyt menettelyn aloittamispäätöksessä kantelijan ilmoittamaa pysäköintipaikkojen määrää. Kantelijan mukaan ilmoitetut tiedot (186 pysäköintipaikkaa henkilöautoille ja 71 pysäköintipaikkaa kuorma-autoille) ovat peräisin Eisenhüttenstadtin tilaamasta alustavasta kehityssuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(45)

Komissio ei hyväksynyt menettelyn aloittamispäätöksessä kantelijan ilmoittamaa pysäköintipaikkojen määrää. Kantelijan mukaan ilmoitetut tiedot (186 pysäköintipaikkaa henkilöautoille ja 71 pysäköintipaikkaa kuorma-autoille) ovat peräisin Eisenhüttenstadtin tilaamasta alustavasta kehityssuunnitelmasta.

| (46) | Kantelijan tietojen mukaan Propapierin alkuperäisissä rakennussuunnitelmissa ei mainita yksityisen pysäköintialueen rakentamista, ja vaikka Propapier rakentaisi oman pysäköintialueen, niin sanottu julkinen pysäköintialue hyödyttää ensi sijassa Propapieria: liikennemerkillä osoitetaan kuorma-autojen pysäköintipaikkoja voimalaitokselle ja paperitehtaalle. Lisäksi pysäköintialue sijaitsee Propapierin tuotantolaitoksen välittömässä läheisyydessä (se ulottuu paperitehtaan rajalle asti ja on alun perin Propapierin hankkeeseen sisältyneen voimalaitoksen vieressä). Pysäköintialueella ei ole palveluita, joita yleensä odotettaisiin olevan julkisella pysäköintialueella. |
| --- | --- |

(46)

Kantelijan tietojen mukaan Propapierin alkuperäisissä rakennussuunnitelmissa ei mainita yksityisen pysäköintialueen rakentamista, ja vaikka Propapier rakentaisi oman pysäköintialueen, niin sanottu julkinen pysäköintialue hyödyttää ensi sijassa Propapieria: liikennemerkillä osoitetaan kuorma-autojen pysäköintipaikkoja voimalaitokselle ja paperitehtaalle. Lisäksi pysäköintialue sijaitsee Propapierin tuotantolaitoksen välittömässä läheisyydessä (se ulottuu paperitehtaan rajalle asti ja on alun perin Propapierin hankkeeseen sisältyneen voimalaitoksen vieressä). Pysäköintialueella ei ole palveluita, joita yleensä odotettaisiin olevan julkisella pysäköintialueella.

| (47) | Kantelija väittää, että pysäköintialueen sijainti ei ole suotuisa ja että se on liian kaukana, jotta muut kaupungin keskustan liikeyritykset voisivat käyttää sitä ja kaupunki voisi sen seurauksena sulkea kuorma-autojen pysäköintipaikkoja kaupungin keskustassa. |
| --- | --- |

(47)

Kantelija väittää, että pysäköintialueen sijainti ei ole suotuisa ja että se on liian kaukana, jotta muut kaupungin keskustan liikeyritykset voisivat käyttää sitä ja kaupunki voisi sen seurauksena sulkea kuorma-autojen pysäköintipaikkoja kaupungin keskustassa.

Saksan huomautukset

| (48) | Saksan mukaan pysäköintialue ei anna Propapierille valikoivaa etua. Se on yleisesti käytettävissä eikä sitä ole tarkoitettu pelkästään Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen käyttöön. Lisäksi Propapierilla on omia pysäköintipaikkoja (213 pysäköintipaikkaa henkilöautoille ja 27 kuorma-autoille) ja rakennuslupa 120 henkilöautopysäköintipaikalle. |
| --- | --- |

(48)

Saksan mukaan pysäköintialue ei anna Propapierille valikoivaa etua. Se on yleisesti käytettävissä eikä sitä ole tarkoitettu pelkästään Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen käyttöön. Lisäksi Propapierilla on omia pysäköintipaikkoja (213 pysäköintipaikkaa henkilöautoille ja 27 kuorma-autoille) ja rakennuslupa 120 henkilöautopysäköintipaikalle.

| (49) | Saksa kiistää kantelijan näkemyksen, jonka mukaan pysäköintialueesta olisi hyötyä ensi sijassa Propapierille ja sen sijainti olisi epäsuotuisa ja liian syrjäinen palvellakseen Eisenhüttenstadtin keskustan muita liikeyrityksiä. |
| --- | --- |

(49)

Saksa kiistää kantelijan näkemyksen, jonka mukaan pysäköintialueesta olisi hyötyä ensi sijassa Propapierille ja sen sijainti olisi epäsuotuisa ja liian syrjäinen palvellakseen Eisenhüttenstadtin keskustan muita liikeyrityksiä.

| (50) | Saksan mukaan kantelijan mainitsema liikennemerkki, jolla osoitettiin kuorma-autojen pysäköintipaikkoja voimalaitokselle, oli tilapäinen ja yhteydessä voimalaitoksen rakennustöihin. Nämä työt saatiin päätökseen maaliskuun 2011 lopussa. Pysäköintialueelle ohjataan uudelta tieltä liikennemerkein, joissa ei viitata tiettyyn yritykseen tai laitokseen. |
| --- | --- |

(50)

Saksan mukaan kantelijan mainitsema liikennemerkki, jolla osoitettiin kuorma-autojen pysäköintipaikkoja voimalaitokselle, oli tilapäinen ja yhteydessä voimalaitoksen rakennustöihin. Nämä työt saatiin päätökseen maaliskuun 2011 lopussa. Pysäköintialueelle ohjataan uudelta tieltä liikennemerkein, joissa ei viitata tiettyyn yritykseen tai laitokseen.

4.1.2   Tie

Kantelijan huomautukset

| (51) | Kantelija kiistää Saksan väitteet, joiden mukaan uuden tien tarkoituksena on yhdistää teollisuusalue valtatiehen B 112. Kantelijan mukaan tie päättyy muutaman metrin päähän paperitehtaasta, eikä näytä siltä, että sitä oltaisiin jatkamassa. Jos sitä kuitenkin jatketaan, ei siitä olisi hyötyä muille yrityksille, sillä alueella, jolle sitä jatkettaisiin, ei sijaitse muita yrityksiä. |
| --- | --- |

(51)

Kantelija kiistää Saksan väitteet, joiden mukaan uuden tien tarkoituksena on yhdistää teollisuusalue valtatiehen B 112. Kantelijan mukaan tie päättyy muutaman metrin päähän paperitehtaasta, eikä näytä siltä, että sitä oltaisiin jatkamassa. Jos sitä kuitenkin jatketaan, ei siitä olisi hyötyä muille yrityksille, sillä alueella, jolle sitä jatkettaisiin, ei sijaitse muita yrityksiä.

| (52) | Sen vuoksi kantelija katsoo, että pysäköintialue ja tie antavat Propapierille valikoivan edun ja ne on tarkoitettu Propapierin käyttöön. |
| --- | --- |

(52)

Sen vuoksi kantelija katsoo, että pysäköintialue ja tie antavat Propapierille valikoivan edun ja ne on tarkoitettu Propapierin käyttöön.

Saksan huomautukset

| (53) | Saksan mukaan uusi tie yhdistää Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen ja sen pohjoisen laajennusosan valtatiehen B 112. Se vähentää liikennemääriä ja ilmansaastumista Eisenhüttenstadtin keskustassa, mahdollistaa kuorma-autoille keskustan kiertämisen ja lyhentää teollisen ja kaupallisen liikenteen ajoaikoja Frankfurtiin (Oder) vähintään kolmanneksella. Se on osa jo vuonna 1993 tehtyä yleistä suunnitelmaa teollisuusalueen kehittämiseksi ja parantaa frankfurtilaisten yritysten pääsyä Eisenhüttenstadtin sisävesisatamaan. Saksa väittää, että tietä suunniteltiin jo osavaltion hallituksen Oder-ohjelmassa. |
| --- | --- |

(53)

Saksan mukaan uusi tie yhdistää Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen ja sen pohjoisen laajennusosan valtatiehen B 112. Se vähentää liikennemääriä ja ilmansaastumista Eisenhüttenstadtin keskustassa, mahdollistaa kuorma-autoille keskustan kiertämisen ja lyhentää teollisen ja kaupallisen liikenteen ajoaikoja Frankfurtiin (Oder) vähintään kolmanneksella. Se on osa jo vuonna 1993 tehtyä yleistä suunnitelmaa teollisuusalueen kehittämiseksi ja parantaa frankfurtilaisten yritysten pääsyä Eisenhüttenstadtin sisävesisatamaan. Saksa väittää, että tietä suunniteltiin jo osavaltion hallituksen Oder-ohjelmassa.

| (54) | Se luo ArcelorMittal-teollisuusalueelle ja muille teollisuusalueille uusia kehitysmahdollisuuksia. Tie rakennettiin kahdessa vaiheessa; teknisistä vaikeuksista johtuneen viivästyksen jälkeen viimeinen osa tiestä valmistui vuonna 2013. |
| --- | --- |

(54)

Se luo ArcelorMittal-teollisuusalueelle ja muille teollisuusalueille uusia kehitysmahdollisuuksia. Tie rakennettiin kahdessa vaiheessa; teknisistä vaikeuksista johtuneen viivästyksen jälkeen viimeinen osa tiestä valmistui vuonna 2013.

4.1.3   Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen,

| (55) | Eisenhüttenstadt laajensi vuonna 2008 Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta houkutellakseen alueelle yrityksiä. Saksan mukaan Oder-Spree-kanavan leventämis- ja syventämistyöt ovat osa Euroopan laajuiseen verkkoon (TEN) kuuluvan vesiväylän välttämätöntä säännöllistä kunnossapitoa. Vuodesta 2003 alkaen koko kanavan pituudelle on rakennettu sulkuja (tällä hetkellä Kersdorfin sulku, Fürstenwalden sulun rakentamista on lykätty). Saksa väittää, etteivät työt ole yhteydessä Propapieriin eikä Propapierille luoda valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(55)

Eisenhüttenstadt laajensi vuonna 2008 Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta houkutellakseen alueelle yrityksiä. Saksan mukaan Oder-Spree-kanavan leventämis- ja syventämistyöt ovat osa Euroopan laajuiseen verkkoon (TEN) kuuluvan vesiväylän välttämätöntä säännöllistä kunnossapitoa. Vuodesta 2003 alkaen koko kanavan pituudelle on rakennettu sulkuja (tällä hetkellä Kersdorfin sulku, Fürstenwalden sulun rakentamista on lykätty). Saksa väittää, etteivät työt ole yhteydessä Propapieriin eikä Propapierille luoda valikoivaa etua.

4.1.4   Onko jätevedenkäsittelylaitoksessa kyse Propapierille tarkoitetusta erityisinfrastruktuurista?

Kantelijan huomautukset

| (56) | Kantelija väittää, että tuki ei voi kuulua sen tukiohjelman soveltamisalaan, joka ei asiassa N 644e/02 tehdyn päätöksen mukaan ole tukea, koska kyseinen tukiohjelma ei ollut voimassa ajankohtana, jolloin investointituki TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen myönnettiin, sillä ohjelman voimassaolo päättyi vuoden 2006 lopussa. |
| --- | --- |

(56)

Kantelija väittää, että tuki ei voi kuulua sen tukiohjelman soveltamisalaan, joka ei asiassa N 644e/02 tehdyn päätöksen mukaan ole tukea, koska kyseinen tukiohjelma ei ollut voimassa ajankohtana, jolloin investointituki TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen myönnettiin, sillä ohjelman voimassaolo päättyi vuoden 2006 lopussa.

| (57) | Lisäksi kantelija väittää, että tukiohjelmaa ei ole mahdollista soveltaa siitäkään syystä, että jätevedenkäsittelylaitos ei tarjoa julkista palvelua, vaan se on rakennettu yksinomaan Propapierin ensisijaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi kantelija väittää, että tukiohjelmaa ei ole mahdollista soveltaa siitäkään syystä, että jätevedenkäsittelylaitos ei tarjoa julkista palvelua, vaan se on rakennettu yksinomaan Propapierin ensisijaiseen käyttöön.

| (58) | Kantelijan mukaan paperiteollisuudella on yleensä – myös Saksassa – omat jätevedenkäsittelylaitoksensa kierrätyspaperitehtaille. Näin ollen Saksan perustelu, jonka mukaan yritykset ovat velvoitettuja liittymään yleiseen jätevesijärjestelmään, ei pidä paikkansa. |
| --- | --- |

(58)

Kantelijan mukaan paperiteollisuudella on yleensä – myös Saksassa – omat jätevedenkäsittelylaitoksensa kierrätyspaperitehtaille. Näin ollen Saksan perustelu, jonka mukaan yritykset ovat velvoitettuja liittymään yleiseen jätevesijärjestelmään, ei pidä paikkansa.

| (59) | Kantelijan tietojen mukaan jätevedenkäsittelylaitos ei ole osa teollisuusalueen yleistä taloudellista kehityssuunnitelmaa, joka kattaisi kaikki mahdolliset investoijat, vaan se kehitettiin ja esiteltiin jo vuonna 2007 samaan aikaan kuin Propapierin paperitehdas ja voimalaitos. Eisenhüttenstadtin 7 päivänä marraskuuta 2007 päivätty päätösluonnos teollisuusalueen kehittämisestä koskee sen vuoksi ainoastaan kahta tai kolmea investoijaa. Kantelija väittää, että Eisenhüttenstadt on mainostanut teollisuusaluetta vasta vuodesta 2010 alkaen ja että se ryhtyi etsimään muita investoijia vasta Smurfit Kappan kantelun jälkeen. |
| --- | --- |

(59)

Kantelijan tietojen mukaan jätevedenkäsittelylaitos ei ole osa teollisuusalueen yleistä taloudellista kehityssuunnitelmaa, joka kattaisi kaikki mahdolliset investoijat, vaan se kehitettiin ja esiteltiin jo vuonna 2007 samaan aikaan kuin Propapierin paperitehdas ja voimalaitos. Eisenhüttenstadtin 7 päivänä marraskuuta 2007 päivätty päätösluonnos teollisuusalueen kehittämisestä koskee sen vuoksi ainoastaan kahta tai kolmea investoijaa. Kantelija väittää, että Eisenhüttenstadt on mainostanut teollisuusaluetta vasta vuodesta 2010 alkaen ja että se ryhtyi etsimään muita investoijia vasta Smurfit Kappan kantelun jälkeen.

| (60) | Kantelijan mielestä TAZV:n laitoksen rakenteellisten erityispiirteiden vuoksi on selvää, että se räätälöitiin täyttämään erityisesti Propapierin tarpeet. Jätevedenkäsittelylaitosten tekniset piirteet ovat erittäin alakohtaisia. Kierrätyspaperitehtaiden jätevedenkäsittelylaitokset käsittävät yleensä anaerobisen ja aerobisen puhdistusvaiheen, kun taas tavanomaisissa kunnallisissa jätevedenkäsittelyjärjestelmissä on usein ainoastaan aerobinen puhdistusvaihe. Se, että TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksessa on molemmat vaiheet, on kantelijan mukaan lisätodiste siitä, ettei laitos palvele yleistä etua vaan muodostaa Propapierille tarkoitetun erityisinfrastruktuurin. |
| --- | --- |

(60)

Kantelijan mielestä TAZV:n laitoksen rakenteellisten erityispiirteiden vuoksi on selvää, että se räätälöitiin täyttämään erityisesti Propapierin tarpeet. Jätevedenkäsittelylaitosten tekniset piirteet ovat erittäin alakohtaisia. Kierrätyspaperitehtaiden jätevedenkäsittelylaitokset käsittävät yleensä anaerobisen ja aerobisen puhdistusvaiheen, kun taas tavanomaisissa kunnallisissa jätevedenkäsittelyjärjestelmissä on usein ainoastaan aerobinen puhdistusvaihe. Se, että TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksessa on molemmat vaiheet, on kantelijan mukaan lisätodiste siitä, ettei laitos palvele yleistä etua vaan muodostaa Propapierille tarkoitetun erityisinfrastruktuurin.

| (61) | Kantelijan mukaan on erittäin epätodennäköistä, että laitosta suunniteltaessa otettiin huomioon muut kuin Propapierin paperitehtaan (ja siihen liittyvän voimalaitoksen, joka on nyt EnWB:n omistuksessa) kapasiteettitarpeet. Kantelija väittää, että EnWB ei ole riippumaton käyttäjä, sillä voimalaitosinvestointi liittyy tiiviisti paperitehdashankkeeseen eikä sitä olisi toteutettu ilman Propapierin tehdasta. |
| --- | --- |

(61)

Kantelijan mukaan on erittäin epätodennäköistä, että laitosta suunniteltaessa otettiin huomioon muut kuin Propapierin paperitehtaan (ja siihen liittyvän voimalaitoksen, joka on nyt EnWB:n omistuksessa) kapasiteettitarpeet. Kantelija väittää, että EnWB ei ole riippumaton käyttäjä, sillä voimalaitosinvestointi liittyy tiiviisti paperitehdashankkeeseen eikä sitä olisi toteutettu ilman Propapierin tehdasta.

| (62) | Kantelija huomauttaa, että toinen teollisuusalueella sijaitseva investoija, 5N PV, käyttää vain erittäin pienen osuuden TAZV:n jätevedenkäsittelykapasiteetista ja että alueella jo aikaisemmin sijainnut jätevedenkäsittelylaitos olisi voinut kattaa sen jätevedenkäsittelytarpeet. Koska 5N PV aloitti toimintansa jo toukokuussa 2008, toisin sanoen kaksi vuotta ennen TAZV:n uuden laitoksen käyttöönottoa, se käytti aluksi jo olemassa ollutta jätevedenkäsittelylaitosta. |
| --- | --- |

(62)

Kantelija huomauttaa, että toinen teollisuusalueella sijaitseva investoija, 5N PV, käyttää vain erittäin pienen osuuden TAZV:n jätevedenkäsittelykapasiteetista ja että alueella jo aikaisemmin sijainnut jätevedenkäsittelylaitos olisi voinut kattaa sen jätevedenkäsittelytarpeet. Koska 5N PV aloitti toimintansa jo toukokuussa 2008, toisin sanoen kaksi vuotta ennen TAZV:n uuden laitoksen käyttöönottoa, se käytti aluksi jo olemassa ollutta jätevedenkäsittelylaitosta.

| (63) | Kantelija toteaa, että ei ole ennusteita muiden mahdollisten investoijien odotettavissa olevasta jätevedenkäsittelytarpeesta eikä tietoja siitä, olisiko tällaista lisäkapasiteettia käytettävissä ja milloin sitä olisi käytettävissä. Tällä hetkellä vapaata kapasiteettia ei joka tapauksessa juurikaan ole. Lisäksi kantelija viittaa lehtiartikkeliin (Märkische Oderzeitung, 3. helmikuuta 2011), jonka mukaan yhdessä ilmastusaltaassa on havaittu tekninen vika ja kaikki käytettävissä olevat altaat tarvitaan nykyisen teollisen käyttäjän tarpeisiin. |
| --- | --- |

(63)

Kantelija toteaa, että ei ole ennusteita muiden mahdollisten investoijien odotettavissa olevasta jätevedenkäsittelytarpeesta eikä tietoja siitä, olisiko tällaista lisäkapasiteettia käytettävissä ja milloin sitä olisi käytettävissä. Tällä hetkellä vapaata kapasiteettia ei joka tapauksessa juurikaan ole. Lisäksi kantelija viittaa lehtiartikkeliin (Märkische Oderzeitung, 3. helmikuuta 2011), jonka mukaan yhdessä ilmastusaltaassa on havaittu tekninen vika ja kaikki käytettävissä olevat altaat tarvitaan nykyisen teollisen käyttäjän tarpeisiin.

| (64) | Kantelija katsoo, että Saksa on epäsuoraan vahvistanut, ettei jätevedenkäsittelylaitosta käytä yksikään muu yritys, sillä se on todennut, että TAZV:n uuden laitoksen maksut ovat alhaisemmat kuin olemassa olevan laitoksen maksut, koska uusi laitos ei edellytä kallista viemäröintijärjestelmää yksittäisten käyttäjien välille (ja näin se on vahvistanut, ettei uusia käyttäjiä tule). |
| --- | --- |

(64)

Kantelija katsoo, että Saksa on epäsuoraan vahvistanut, ettei jätevedenkäsittelylaitosta käytä yksikään muu yritys, sillä se on todennut, että TAZV:n uuden laitoksen maksut ovat alhaisemmat kuin olemassa olevan laitoksen maksut, koska uusi laitos ei edellytä kallista viemäröintijärjestelmää yksittäisten käyttäjien välille (ja näin se on vahvistanut, ettei uusia käyttäjiä tule).

| (65) | Kantelijan mukaan TAZV:n tiedoista ilmenee, että Propapier käyttää vähintään 90 prosenttia laitoksen päivittäisestä kapasiteetista. |
| --- | --- |

(65)

Kantelijan mukaan TAZV:n tiedoista ilmenee, että Propapier käyttää vähintään 90 prosenttia laitoksen päivittäisestä kapasiteetista.

| (66) | Kantelija toteaa, että Saksan väite jätevedenkäsittelylaitoksen modulaarisesta rakennustavasta on pelkästään teoreettinen eikä rakennustapa tuo mittakaavaetuja, sillä toinen moduuli maksaa 80–90 prosenttia ensimmäisestä. Moduulien lisäämisestä aiheutuvat suhteellisen korkeat kustannukset tukevat sitä, että 42 miljoonan euron alkuinvestointi hyödyttää pääasiassa Propapieria valikoivana toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(66)

Kantelija toteaa, että Saksan väite jätevedenkäsittelylaitoksen modulaarisesta rakennustavasta on pelkästään teoreettinen eikä rakennustapa tuo mittakaavaetuja, sillä toinen moduuli maksaa 80–90 prosenttia ensimmäisestä. Moduulien lisäämisestä aiheutuvat suhteellisen korkeat kustannukset tukevat sitä, että 42 miljoonan euron alkuinvestointi hyödyttää pääasiassa Propapieria valikoivana toimenpiteenä.

| (67) | Kantelijan tietojen mukaan TAZV:n uuden laitoksen rakentaminen Propapierin välittömään läheisyyteen voimalaitoksen ja paperitehtaan viereen tekee Propapierille mahdolliseksi hyödyntää jäteveden anaerobisessa käsittelyssä syntyvää biokaasua. |
| --- | --- |

(67)

Kantelijan tietojen mukaan TAZV:n uuden laitoksen rakentaminen Propapierin välittömään läheisyyteen voimalaitoksen ja paperitehtaan viereen tekee Propapierille mahdolliseksi hyödyntää jäteveden anaerobisessa käsittelyssä syntyvää biokaasua.

| (68) | Edellä esitetyn perusteella kantelija päättelee, että TAZV:n laitos on Propapierin erityisinfrastruktuuri ja että julkinen rahoitus jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen on investointitukea Propapierille. Kantelijan mielestä komission olisi tutkittava, täyttääkö kyseinen toimenpide yhdessä Propapierin paperitehtaalle myönnetyn alueellisen investointituen kanssa (asia SA.23827) kaikki aluetukisuuntaviivojen edellytykset. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitetyn perusteella kantelija päättelee, että TAZV:n laitos on Propapierin erityisinfrastruktuuri ja että julkinen rahoitus jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen on investointitukea Propapierille. Kantelijan mielestä komission olisi tutkittava, täyttääkö kyseinen toimenpide yhdessä Propapierin paperitehtaalle myönnetyn alueellisen investointituen kanssa (asia SA.23827) kaikki aluetukisuuntaviivojen edellytykset.

Saksan huomautukset

| (69) | Tukiohjelman N 644e/02 nojalla myönnetyt toimenpiteet eivät ole Saksan mukaan tukea. |
| --- | --- |

(69)

Tukiohjelman N 644e/02 nojalla myönnetyt toimenpiteet eivät ole Saksan mukaan tukea.

Julkinen infrastruktuuri on kaikkien käytettävissä samoin ehdoin

| (70) | Saksa väittää, että jätevedenkäsittelylaitosta ei ole tarkoitettu Propapierille. Kyse on julkisesta infrastruktuurista, joka liittyy vaaratekijöiden torjuntaan ja edistää ympäristönsuojelua ja väestön suojelua sairauksilta. Kaikilla Oder-Spree-kanavan teollisuusalueella sijaitsevilla tai sinne tulevaisuudessa sijoittautuvilla yrityksillä on oikeus liittyä julkiseen jätevedenkäsittelylaitokseen ja käyttää sitä samoin ehdoin. Maksut lasketaan samojen laissa säädettyjen periaatteiden mukaisesti. Jätevedenkäsittely kuuluu Saksassa kuntien vastuulle, ja jätevedenkäsittelyjärjestelmään liittyminen ja sen käyttäminen on pakollista. Käyttäjät eivät voi valita toista palveluntarjoajaa kuin kunnallinen laitos. |
| --- | --- |

(70)

Saksa väittää, että jätevedenkäsittelylaitosta ei ole tarkoitettu Propapierille. Kyse on julkisesta infrastruktuurista, joka liittyy vaaratekijöiden torjuntaan ja edistää ympäristönsuojelua ja väestön suojelua sairauksilta. Kaikilla Oder-Spree-kanavan teollisuusalueella sijaitsevilla tai sinne tulevaisuudessa sijoittautuvilla yrityksillä on oikeus liittyä julkiseen jätevedenkäsittelylaitokseen ja käyttää sitä samoin ehdoin. Maksut lasketaan samojen laissa säädettyjen periaatteiden mukaisesti. Jätevedenkäsittely kuuluu Saksassa kuntien vastuulle, ja jätevedenkäsittelyjärjestelmään liittyminen ja sen käyttäminen on pakollista. Käyttäjät eivät voi valita toista palveluntarjoajaa kuin kunnallinen laitos.

| (71) | Saksa kiistää kantelijan väitteen, jonka mukaan paperitehtailla on tavallisesti oma jätevedenkäsittelyjärjestelmänsä eikä niiden velvollisuutena ole liittyä kunnalliseen jätevesijärjestelmään. Saksa toteaa, että Propapierilla on lakisääteinen velvollisuus (20) liittyä TAZV:n laitokseen ja käyttää sitä. Poikkeukset tästä liittymisvelvollisuudesta ovat erittäin rajallisia (ainoastaan silloin kun liittyminen ei ole mahdollista tai kohtuullista). Paperintuottajien harjoittamasta jätevesien käsittelystä on julkisesti saatavilla vain vähän tietoja, mutta näiden tietojen mukaan lukuisat paperitehtaat ovat liittyneet kunnallisiin jätevedenkäsittelylaitoksiin. |
| --- | --- |

(71)

Saksa kiistää kantelijan väitteen, jonka mukaan paperitehtailla on tavallisesti oma jätevedenkäsittelyjärjestelmänsä eikä niiden velvollisuutena ole liittyä kunnalliseen jätevesijärjestelmään. Saksa toteaa, että Propapierilla on lakisääteinen velvollisuus (20) liittyä TAZV:n laitokseen ja käyttää sitä. Poikkeukset tästä liittymisvelvollisuudesta ovat erittäin rajallisia (ainoastaan silloin kun liittyminen ei ole mahdollista tai kohtuullista). Paperintuottajien harjoittamasta jätevesien käsittelystä on julkisesti saatavilla vain vähän tietoja, mutta näiden tietojen mukaan lukuisat paperitehtaat ovat liittyneet kunnallisiin jätevedenkäsittelylaitoksiin.

Infrastruktuuria ei ole rakennettu erityisesti Propapieria varten

| (72) | Saksa ei yhdy kantelijan väitteeseen, jonka mukaan TAZV:n laitos on räätälöity Propapieren teknisten tarpeiden mukaan. Sen mukaan kaksivaiheinen jätevedenkäsittely ei ole tunnusomaista vain paperiteollisuudelle vaan se on yleistä monilla eri aloilla, ja useilla kunnallisilla jätevedenkäsittelylaitoksilla on käytössä kaksivaiheinen jätevedenkäsittely. TAZV:n laitokset tekniset piirteet (kaksivaiheinen biologinen prosessi) perustuvat nykyisiin teknisiin standardeihin, ja niissä otetaan huomioon, että huomattava osa jätevedestä olisi erittäin saastunutta. Saksa myöntää, että sellaisilla kunnallisilla jätevedenkäsittelylaitoksilla, jotka käsittelevät ainoastaan saniteettijätevettä tai vähän likaantunutta vettä, ei yleensä ole erillistä esikäsittelyvaihetta, mutta korostaa, että kaksivaiheinen käsittely on yleistä laitoksissa, joiden on käsiteltävä teollisuusjätevesiä. Saksa esitti luettelon 18:sta Saksassa sijaitsevasta paperitehtaasta, jotka valmistavat kierrätyspaperia ja ovat liittyneet kunnalliseen jätevedenkäsittelylaitokseen. Se totesi, että paperiteollisuuden jätevesiä käsitellään sekä yksi- että kaksivaiheisissa kunnallisissa jätevedenkäsittelylaitoksissa. |
| --- | --- |

(72)

Saksa ei yhdy kantelijan väitteeseen, jonka mukaan TAZV:n laitos on räätälöity Propapieren teknisten tarpeiden mukaan. Sen mukaan kaksivaiheinen jätevedenkäsittely ei ole tunnusomaista vain paperiteollisuudelle vaan se on yleistä monilla eri aloilla, ja useilla kunnallisilla jätevedenkäsittelylaitoksilla on käytössä kaksivaiheinen jätevedenkäsittely. TAZV:n laitokset tekniset piirteet (kaksivaiheinen biologinen prosessi) perustuvat nykyisiin teknisiin standardeihin, ja niissä otetaan huomioon, että huomattava osa jätevedestä olisi erittäin saastunutta. Saksa myöntää, että sellaisilla kunnallisilla jätevedenkäsittelylaitoksilla, jotka käsittelevät ainoastaan saniteettijätevettä tai vähän likaantunutta vettä, ei yleensä ole erillistä esikäsittelyvaihetta, mutta korostaa, että kaksivaiheinen käsittely on yleistä laitoksissa, joiden on käsiteltävä teollisuusjätevesiä. Saksa esitti luettelon 18:sta Saksassa sijaitsevasta paperitehtaasta, jotka valmistavat kierrätyspaperia ja ovat liittyneet kunnalliseen jätevedenkäsittelylaitokseen. Se totesi, että paperiteollisuuden jätevesiä käsitellään sekä yksi- että kaksivaiheisissa kunnallisissa jätevedenkäsittelylaitoksissa.

| (73) | Saksan mukaan jätevedenkäsittelylaitos muodostaa osan yleisten infrastruktuuritoimenpiteiden pakettia Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen kehittämiseksi. Yhtäkään näistä toimenpiteistä ei ole tarkoitettu yhdelle ainoalle yritykselle. Propapierilla tai mahdollisilla käyttäjillä ei ole vaikutusvaltaa päätöksiin, jotka koskevat laitoksen rakentamista, siihen liittymistä ja sen käyttöä. |
| --- | --- |

(73)

Saksan mukaan jätevedenkäsittelylaitos muodostaa osan yleisten infrastruktuuritoimenpiteiden pakettia Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen kehittämiseksi. Yhtäkään näistä toimenpiteistä ei ole tarkoitettu yhdelle ainoalle yritykselle. Propapierilla tai mahdollisilla käyttäjillä ei ole vaikutusvaltaa päätöksiin, jotka koskevat laitoksen rakentamista, siihen liittymistä ja sen käyttöä.

| (74) | Saksa kiistää väitteen, jonka mukaan TAZV:n jätevedenkäsittelylaitos olisi rakennettu Propapieria varten. Se selittää, että laitoksen rakentamista suunniteltiin jo vuosina 2004–2006 muiden mahdollisten investointien yhteydessä kauan ennen Propapierin tulemista alueelle. |
| --- | --- |

(74)

Saksa kiistää väitteen, jonka mukaan TAZV:n jätevedenkäsittelylaitos olisi rakennettu Propapieria varten. Se selittää, että laitoksen rakentamista suunniteltiin jo vuosina 2004–2006 muiden mahdollisten investointien yhteydessä kauan ennen Propapierin tulemista alueelle.

| (75) | Saksa toteaa, että teollisuusalueen ulkopuolisen jätevedenkäsittelyinfrastruktuurin kapasiteetti on rajoitettua ja saatavilla oleva jäännöskapasiteetti riittäisi ainoastaan yhden (pienen) investoijan tarpeiden kattamiseen. Saksa vahvistaa, että 5N PV oli todellakin aluksi liittynyt olemassa olevaan laitokseen. |
| --- | --- |

(75)

Saksa toteaa, että teollisuusalueen ulkopuolisen jätevedenkäsittelyinfrastruktuurin kapasiteetti on rajoitettua ja saatavilla oleva jäännöskapasiteetti riittäisi ainoastaan yhden (pienen) investoijan tarpeiden kattamiseen. Saksa vahvistaa, että 5N PV oli todellakin aluksi liittynyt olemassa olevaan laitokseen.

| (76) | Sitä, että Propapierin sijoittautuminen alueelle antoi alkusysäyksen jo kauan suunnitteilla olleen jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamisen aloittamiselle, ei Saksan mukaan voida pitää valikoivana etuna Propapierille. Saksa viittaa julkisasiamies Van Gervenin ratkaisuehdotukseen asiassa C-225/91 (Matra v. komissio) (21), jossa hän vahvisti, että on väistämätöntä, että alkuvaiheessa infrastruktuuria käyttää pääasiassa yritys, joka sijoittautuu ensimmäisenä uudelle teollisuusalueelle. Tilanne kuitenkin muuttuu, jos alue kehittyy odotusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Sitä, että Propapierin sijoittautuminen alueelle antoi alkusysäyksen jo kauan suunnitteilla olleen jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamisen aloittamiselle, ei Saksan mukaan voida pitää valikoivana etuna Propapierille. Saksa viittaa julkisasiamies Van Gervenin ratkaisuehdotukseen asiassa C-225/91 (Matra v. komissio) (21), jossa hän vahvisti, että on väistämätöntä, että alkuvaiheessa infrastruktuuria käyttää pääasiassa yritys, joka sijoittautuu ensimmäisenä uudelle teollisuusalueelle. Tilanne kuitenkin muuttuu, jos alue kehittyy odotusten mukaisesti.

| (77) | Saksa ilmoittaa, että kaikki Oder-Spree-kanavan teollisuusalueelle sijoittautuneet kolme yritystä, nimittäin Propapier, 5N PV ja EnBW:n voimalaitos, ovat liittyneet jätevedenkäsittelylaitokseen ja käyttävät sitä. Saksa toteaa myös, että eri aikoina on harkittu useiden muiden toimijoiden sijoittautumista alueelle (yksi tai kaksi korvaavan polttoaineen tuotantolaitosta, aurinkosähkön tuotannossa käytettävää lasia valmistava tehdas, useille eri alojen investoijille tehdyt investointitarjoukset ja useiden mahdollisten investoijen vierailut alueella), mutta teollisuusalueen jatkokehittäminen veisi aikaa erityisesti kriisin vuoksi, joka on vaikuttanut erityisen voimakkaasti epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin. |
| --- | --- |

(77)

Saksa ilmoittaa, että kaikki Oder-Spree-kanavan teollisuusalueelle sijoittautuneet kolme yritystä, nimittäin Propapier, 5N PV ja EnBW:n voimalaitos, ovat liittyneet jätevedenkäsittelylaitokseen ja käyttävät sitä. Saksa toteaa myös, että eri aikoina on harkittu useiden muiden toimijoiden sijoittautumista alueelle (yksi tai kaksi korvaavan polttoaineen tuotantolaitosta, aurinkosähkön tuotannossa käytettävää lasia valmistava tehdas, useille eri alojen investoijille tehdyt investointitarjoukset ja useiden mahdollisten investoijen vierailut alueella), mutta teollisuusalueen jatkokehittäminen veisi aikaa erityisesti kriisin vuoksi, joka on vaikuttanut erityisen voimakkaasti epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin.

Nykyinen kapasiteetti

| (78) | Saksa kiistää kantelijan väitteet, joiden mukaan Saksa ei ole ilmoittanut jätevesikapasiteettia TAZV:n laitoksen käyttäjille, Propapier käyttää kapasiteetista vähintään 90 prosenttia ja vapaata kapasiteettia ei ole. |
| --- | --- |

(78)

Saksa kiistää kantelijan väitteet, joiden mukaan Saksa ei ole ilmoittanut jätevesikapasiteettia TAZV:n laitoksen käyttäjille, Propapier käyttää kapasiteetista vähintään 90 prosenttia ja vapaata kapasiteettia ei ole.

| (79) | Saksan mukaan TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksella on nykyisessä muodossaan vapaata kapasiteettia mahdollisten uusien investoijien käyttöön. Laitoksen tämänhetkiset kolme käyttäjää käyttävät kapasiteettia yhdessä [< 500] (22) m3/h, kun TAZV:n laitoksen enimmäiskapasiteetti on 638 m3/h. Näin ollen käytössä oleva kokonaiskapasiteetti on noin [60–80] prosenttia ja vapaata kapasiteettia on saatavilla noin [150–250] m3/h. Propapierin käyttämä kapasiteetti on keskimäärin [300–500] m3/h ja enimmillään [400–500] m3/h. Näin ollen Propapier käyttää TAZV:n laitoksen kokonaiskapasiteetista [< 70] prosenttia ja enintään [< 70] prosenttia. |
| --- | --- |

(79)

Saksan mukaan TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksella on nykyisessä muodossaan vapaata kapasiteettia mahdollisten uusien investoijien käyttöön. Laitoksen tämänhetkiset kolme käyttäjää käyttävät kapasiteettia yhdessä [< 500] (22) m3/h, kun TAZV:n laitoksen enimmäiskapasiteetti on 638 m3/h. Näin ollen käytössä oleva kokonaiskapasiteetti on noin [60–80] prosenttia ja vapaata kapasiteettia on saatavilla noin [150–250] m3/h. Propapierin käyttämä kapasiteetti on keskimäärin [300–500] m3/h ja enimmillään [400–500] m3/h. Näin ollen Propapier käyttää TAZV:n laitoksen kokonaiskapasiteetista [< 70] prosenttia ja enintään [< 70] prosenttia.

TAZV:n laitoksen modulaarinen rakennustapa

| (80) | Saksa väittää, että TAZV:n laitosta oli tarkoitus alusta alkaen laajentaa modulaarisesti Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen asteittaisen kehittämisen myötä. Laitoksen modulaarinen suunnittelu ilmenee TAZV-tiivistelmässä vuodelta 2007, jossa käsitellään mahdollisesti voimakkaasti likaantunutta vettä, jota syntyy paperiteollisuudessa, bioetanolin tuotannossa ja muilla teollisuuden aloilla. |
| --- | --- |

(80)

Saksa väittää, että TAZV:n laitosta oli tarkoitus alusta alkaen laajentaa modulaarisesti Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen asteittaisen kehittämisen myötä. Laitoksen modulaarinen suunnittelu ilmenee TAZV-tiivistelmässä vuodelta 2007, jossa käsitellään mahdollisesti voimakkaasti likaantunutta vettä, jota syntyy paperiteollisuudessa, bioetanolin tuotannossa ja muilla teollisuuden aloilla.

| (81) | Saksa toteaa, että laitoksen keskeiset osat on jo nykyisessä rakennusvaiheessa mitoitettu laajennuksen jälkeisen enimmäiskapasiteetin mukaan. Esimerkiksi 5 kilometriä pitkän putken, jota pitkin vesi kuljetetaan käsittelyn jälkeen Oderjokeen, nimellishalkaisija on kolme kertaa suurempi kuin nykyisessä rakennusvaiheessa vaaditaan (se voisi kuljettaa vettä 1 945 m3/h, kun nykyinen huippuvirtaus on ainoastaan 638 m3/h), ja TAZV:llä on mahdollisuus laajentaa vedenkäsittelylaitosta 3,3 hehtaarin suuruiselle naapuritontille. Mahdollisilla käyttäjillä olisi tällaisen modulaarisen laajennuksen jälkeen myös samanarvoinen oikeus käyttää jätevedenkäsittelylaitosta. |
| --- | --- |

(81)

Saksa toteaa, että laitoksen keskeiset osat on jo nykyisessä rakennusvaiheessa mitoitettu laajennuksen jälkeisen enimmäiskapasiteetin mukaan. Esimerkiksi 5 kilometriä pitkän putken, jota pitkin vesi kuljetetaan käsittelyn jälkeen Oderjokeen, nimellishalkaisija on kolme kertaa suurempi kuin nykyisessä rakennusvaiheessa vaaditaan (se voisi kuljettaa vettä 1 945 m3/h, kun nykyinen huippuvirtaus on ainoastaan 638 m3/h), ja TAZV:llä on mahdollisuus laajentaa vedenkäsittelylaitosta 3,3 hehtaarin suuruiselle naapuritontille. Mahdollisilla käyttäjillä olisi tällaisen modulaarisen laajennuksen jälkeen myös samanarvoinen oikeus käyttää jätevedenkäsittelylaitosta.

| (82) | Sen vuoksi Saksa väittää, että Propapierilla tällä hetkellä oleva suuri osuus jätevedenkäsittelylaitoksen kokonaiskapasiteetista ei merkitse valikoivaa etua, vaan pelkästään kuvastaa ohimenevää tilannetta, sillä infrastruktuuri on suunniteltu siten, että se pystyy modulaarisen laajentamisen kautta palvelemaan uusia käyttäjiä samoin ehdoin. Tämä vie aikaa, sillä jätevedenkäsittelylaitos on osa aluetta koskevaa yleistä taloudellista kehityssuunnitelmaa, joka käsittää useita laajennusalueita eri vaiheissa. Nykytilanne, jossa alueelle on sijoittautunut vain kolme investoijaa, on tilapäinen vaihe teollisuusalueen kehittämisessä, joka alkoi vuonna 1994. Noin puolet Oder-Spree-kanavan teollisuusalueesta (35 hehtaaria) on vielä muiden investoijien käytettävissä. Saksa arvioi vuonna 2011, että alue saadaan käyttöön viiden vuoden kuluessa, ja se toteaa lisäksi, että laajentamista voitaisiin vielä jatkaa uudelle koillisalueelle (40 hehtaaria) ja pohjoisalueelle (160 hehtaaria). |
| --- | --- |

(82)

Sen vuoksi Saksa väittää, että Propapierilla tällä hetkellä oleva suuri osuus jätevedenkäsittelylaitoksen kokonaiskapasiteetista ei merkitse valikoivaa etua, vaan pelkästään kuvastaa ohimenevää tilannetta, sillä infrastruktuuri on suunniteltu siten, että se pystyy modulaarisen laajentamisen kautta palvelemaan uusia käyttäjiä samoin ehdoin. Tämä vie aikaa, sillä jätevedenkäsittelylaitos on osa aluetta koskevaa yleistä taloudellista kehityssuunnitelmaa, joka käsittää useita laajennusalueita eri vaiheissa. Nykytilanne, jossa alueelle on sijoittautunut vain kolme investoijaa, on tilapäinen vaihe teollisuusalueen kehittämisessä, joka alkoi vuonna 1994. Noin puolet Oder-Spree-kanavan teollisuusalueesta (35 hehtaaria) on vielä muiden investoijien käytettävissä. Saksa arvioi vuonna 2011, että alue saadaan käyttöön viiden vuoden kuluessa, ja se toteaa lisäksi, että laajentamista voitaisiin vielä jatkaa uudelle koillisalueelle (40 hehtaaria) ja pohjoisalueelle (160 hehtaaria).

| (83) | Saksa kiistää kantelijan näkemyksen, jonka mukaan TAZV:n laitoksen modulaarinen rakennustapa ei toisi mittakaavaetuja. Saksan viranomaiset selittävät, että TAZV:n laitoksen modulaarinen laajentaminen on toteutettavissa kolmessa vaiheessa, ja paljon pienemmin kustannuksin lisättyä kapasiteettia (kuutiometreinä) kohden kuin alkuinvestoinnin tapauksessa:






  — | vaihe 1 (kapasiteetin lisäys 33 %, jäteveden lisämäärä 213 m3) voidaan toteuttaa muutamassa kuukaudessa; se kasvattaisi teollisuusaluetta noin 19 hehtaaria ja maksaisi 1,2–1,5 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

(83)

Saksa kiistää kantelijan näkemyksen, jonka mukaan TAZV:n laitoksen modulaarinen rakennustapa ei toisi mittakaavaetuja. Saksan viranomaiset selittävät, että TAZV:n laitoksen modulaarinen laajentaminen on toteutettavissa kolmessa vaiheessa, ja paljon pienemmin kustannuksin lisättyä kapasiteettia (kuutiometreinä) kohden kuin alkuinvestoinnin tapauksessa:

—

vaihe 1 (kapasiteetin lisäys 33 %, jäteveden lisämäärä 213 m3) voidaan toteuttaa muutamassa kuukaudessa; se kasvattaisi teollisuusaluetta noin 19 hehtaaria ja maksaisi 1,2–1,5 miljoonaa euroa;

| — | vaihe 2 (kapasiteetin lisäys 69 %, jäteveden lisämäärä 426 m3) voidaan toteuttaa muutamassa kuukaudessa; se kasvattaisi teollisuusaluetta noin 38 hehtaaria ja maksaisi 5,3–5,6 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

vaihe 2 (kapasiteetin lisäys 69 %, jäteveden lisämäärä 426 m3) voidaan toteuttaa muutamassa kuukaudessa; se kasvattaisi teollisuusaluetta noin 38 hehtaaria ja maksaisi 5,3–5,6 miljoonaa euroa;

| — | vaihe 3 (laajentaminen naapuritontille, kapasiteetin lisäys 100 %, jäteveden lisämäärä 638 m3) kasvattaisi teollisuusaluetta noin 57 hehtaaria ja maksaisi 17–18 miljoonaa euroa. Kapasiteetin lisäys 100 prosentilla edellyttäisi naapuritonttia koskevan option käyttämistä ja maksaisi enintään 18 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

vaihe 3 (laajentaminen naapuritontille, kapasiteetin lisäys 100 %, jäteveden lisämäärä 638 m3) kasvattaisi teollisuusaluetta noin 57 hehtaaria ja maksaisi 17–18 miljoonaa euroa. Kapasiteetin lisäys 100 prosentilla edellyttäisi naapuritonttia koskevan option käyttämistä ja maksaisi enintään 18 miljoonaa euroa.

| (84) | Saksa väittää, että jätevedenkäsittelylaitoksen modulaarinen rakennustapa on tehokasta ja taloudellista resurssien käyttöä koskevan vaatimuksen mukaista ja sitä on tarkasteltava ottaen huomioon jätevedenkäsittelylaitosten aikaisempi ylimitoitus Saksan uusissa osavaltioissa. Tällaisen modulaarisen suunnittelun katsominen valikoivaksi eduksi ja seuraamusten määrääminen siitä johtaisi itse asiassa siihen, että infrastruktuurit rakennetaan epätaloudellisesti liian suuriksi. Sitä paitsi maksut eivät kattaisi tällaisesta ylimitoituksesta aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(84)

Saksa väittää, että jätevedenkäsittelylaitoksen modulaarinen rakennustapa on tehokasta ja taloudellista resurssien käyttöä koskevan vaatimuksen mukaista ja sitä on tarkasteltava ottaen huomioon jätevedenkäsittelylaitosten aikaisempi ylimitoitus Saksan uusissa osavaltioissa. Tällaisen modulaarisen suunnittelun katsominen valikoivaksi eduksi ja seuraamusten määrääminen siitä johtaisi itse asiassa siihen, että infrastruktuurit rakennetaan epätaloudellisesti liian suuriksi. Sitä paitsi maksut eivät kattaisi tällaisesta ylimitoituksesta aiheutuvia kustannuksia.

| (85) | Jos laitoksen koon nykyinen rajoittaminen katsottaisiin valikoivaksi eduksi, kannustaisi se infrastruktuurin epätaloudelliseen ylimitoittamiseen. |
| --- | --- |

(85)

Jos laitoksen koon nykyinen rajoittaminen katsottaisiin valikoivaksi eduksi, kannustaisi se infrastruktuurin epätaloudelliseen ylimitoittamiseen.

| (86) | Saksan mukaan kantelijan mainitsema lehtiartikkeli (ks. johdanto-osan 63 kappale) ei ole asian kannalta merkityksellinen. Viranomaisten mukaan ylimääräisen käyttämättömän altaan rakentaminen ainoastaan teknisiä ongelmatilanteita varten olisi vastoin taloudellista ja tehokasta suunnittelua koskevia määräyksiä, jotka sisältyvät GA-ohjelmaan. |
| --- | --- |

(86)

Saksan mukaan kantelijan mainitsema lehtiartikkeli (ks. johdanto-osan 63 kappale) ei ole asian kannalta merkityksellinen. Viranomaisten mukaan ylimääräisen käyttämättömän altaan rakentaminen ainoastaan teknisiä ongelmatilanteita varten olisi vastoin taloudellista ja tehokasta suunnittelua koskevia määräyksiä, jotka sisältyvät GA-ohjelmaan.

| (87) | Kantelijan mukaan TAZV:n uuden laitoksen käyttäjät maksavat alhaisempia maksuja kuin olemassa olevan kunnallisen laitoksen käyttäjät, koska uudessa laitoksessa ei tarvita kattavaa putkistoa kaikkien käyttäjien liittämiseksi toisiinsa. Saksa kiistää kantelijan päätelmän, jonka mukaan uudelle laitokselle ei sen vuoksi voisi tulla uusia käyttäjiä. Saksan tietojen mukaan uusia teollisia käyttäjiä voidaan liittää laitokseen ongelmitta, ja käyttäjämäärän rajoittaminen johtuu ensi sijassa sen putken koosta, joka johtaa käsitellyn veden Oderjokeen. |
| --- | --- |

(87)

Kantelijan mukaan TAZV:n uuden laitoksen käyttäjät maksavat alhaisempia maksuja kuin olemassa olevan kunnallisen laitoksen käyttäjät, koska uudessa laitoksessa ei tarvita kattavaa putkistoa kaikkien käyttäjien liittämiseksi toisiinsa. Saksa kiistää kantelijan päätelmän, jonka mukaan uudelle laitokselle ei sen vuoksi voisi tulla uusia käyttäjiä. Saksan tietojen mukaan uusia teollisia käyttäjiä voidaan liittää laitokseen ongelmitta, ja käyttäjämäärän rajoittaminen johtuu ensi sijassa sen putken koosta, joka johtaa käsitellyn veden Oderjokeen.

| (88) | Saksa kiistää kantelijan väitteen, jonka mukaan Propapier voisi hyödyntää TAZV:n laitoksen tuottamaa biokaasua. Jätevedenkäsittelylaitoksen käyttäjät eivät pysty hyödyntämään biokaasua. TAZV hyödyntää biokaasun omassa kolmen megawatin voimalaitoksessaan. |
| --- | --- |

(88)

Saksa kiistää kantelijan väitteen, jonka mukaan Propapier voisi hyödyntää TAZV:n laitoksen tuottamaa biokaasua. Jätevedenkäsittelylaitoksen käyttäjät eivät pysty hyödyntämään biokaasua. TAZV hyödyntää biokaasun omassa kolmen megawatin voimalaitoksessaan.

| (89) | Saksa kiistää väitteen, jonka mukaan Smurfit Kappan kantelun jälkeen alettiin etsiä myös muita mahdollisia investoijia teollisuusalueelle. Eisenhüttenstadt antoi jo vuonna 1998 Investor Center Ostbrandenburgille tehtäväksi teollisuus- ja liiketoimintatilojen markkinoinnin, muun muassa Oder-Spree-kanavan teollisuusalueella. Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta koskevat suunnitteluasiakirjat ovat olleet olemassa vuodesta 1995. |
| --- | --- |

(89)

Saksa kiistää väitteen, jonka mukaan Smurfit Kappan kantelun jälkeen alettiin etsiä myös muita mahdollisia investoijia teollisuusalueelle. Eisenhüttenstadt antoi jo vuonna 1998 Investor Center Ostbrandenburgille tehtäväksi teollisuus- ja liiketoimintatilojen markkinoinnin, muun muassa Oder-Spree-kanavan teollisuusalueella. Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta koskevat suunnitteluasiakirjat ovat olleet olemassa vuodesta 1995.

| (90) | Saksa päättelee, että TAZV:n laitos ei ole Propapierille tarkoitettu infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(90)

Saksa päättelee, että TAZV:n laitos ei ole Propapierille tarkoitettu infrastruktuuri.

| (91) | Lisäksi Saksa päättelee, että laajennetulla Oder-Spree-kanavan teollisuusalueella toteutetut infrastruktuuritoimenpiteet (jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen ja käyttöönotto sekä muut toimenpiteet – pysäköintialue, tie, kanavan syventäminen/leventäminen) ovat yleisiä kehittämistoimenpiteitä, jotka eivät anna Propapierille valikoivaa etua ja joita ei ole varattu Propapierin käyttöön. Saksa mukaan se, että infrastruktuuria käyttää tällä hetkellä vain rajoitettu määrä teollisuusalueelle ensimmäisenä sijoittautuneita yrityksiä, on normaali välivaihe kehitysprosessissa. |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi Saksa päättelee, että laajennetulla Oder-Spree-kanavan teollisuusalueella toteutetut infrastruktuuritoimenpiteet (jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen ja käyttöönotto sekä muut toimenpiteet – pysäköintialue, tie, kanavan syventäminen/leventäminen) ovat yleisiä kehittämistoimenpiteitä, jotka eivät anna Propapierille valikoivaa etua ja joita ei ole varattu Propapierin käyttöön. Saksa mukaan se, että infrastruktuuria käyttää tällä hetkellä vain rajoitettu määrä teollisuusalueelle ensimmäisenä sijoittautuneita yrityksiä, on normaali välivaihe kehitysprosessissa.

4.2   MUODOSTAVATKO JÄTEVEDENKÄSITTELYLAITOKSEN KÄYTÖSTÄ PERITTÄVÄT ALENNETUT MAKSUT EDUN PROPAPIERILLE?

Kantelijan huomautukset

| (92) | Kantelija yhtyy komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämään kantaan (menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 63 kappale ja tämän päätöksen johdanto-osan 38 kappale), jonka mukaan asiassa N 644e/02 tehty päätös ei kata jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittäviä maksuja. Sen vuoksi maksujen olisi vastattava käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Se, että maksujen laskenta perustuu kunnallisia maksuja koskevaan lakiin, ei kantelijan mukaan muodosta oikeutusta alhaisempiin maksuihin ja Propapierille syntyvään etuun. |
| --- | --- |

(92)

Kantelija yhtyy komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämään kantaan (menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 63 kappale ja tämän päätöksen johdanto-osan 38 kappale), jonka mukaan asiassa N 644e/02 tehty päätös ei kata jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittäviä maksuja. Sen vuoksi maksujen olisi vastattava käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Se, että maksujen laskenta perustuu kunnallisia maksuja koskevaan lakiin, ei kantelijan mukaan muodosta oikeutusta alhaisempiin maksuihin ja Propapierille syntyvään etuun.

| (93) | Kantelija toteaa, että jätevedenkäsittelylaitos ei tuota julkista palvelua vaan se on perustettu yksinomaan Propapierin ensisijaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(93)

Kantelija toteaa, että jätevedenkäsittelylaitos ei tuota julkista palvelua vaan se on perustettu yksinomaan Propapierin ensisijaiseen käyttöön.

| (94) | Kantelijan mukaan komission menettelyn aloittamispäätöksessä ehdottamat kaikki kolme menetelmää (kaikkien kustannusten kattaminen, yksityisen palveluntarjoajan hinta, viitehinta) osoittavat, että maksujen kautta syntyy Propapierille etu. |
| --- | --- |

(94)

Kantelijan mukaan komission menettelyn aloittamispäätöksessä ehdottamat kaikki kolme menetelmää (kaikkien kustannusten kattaminen, yksityisen palveluntarjoajan hinta, viitehinta) osoittavat, että maksujen kautta syntyy Propapierille etu.

Kaikkien kustannusten kattaminen

| (95) | Kantelija toteaa myös, että kaikkien kustannusten laskemisen puolesta puhuu EU:n vesipuitedirektiivin 9 artiklan lisäksi myös se, että useimmilla kierrätyspaperitehtailla on oma jätevedenkäsittelylaitoksensa. Propapierin maksama maksu kattaa vain 20 prosenttia sijoitetun oman pääoman laskennallisista koroista eikä siinä oteta huomioon sitä osuutta omasta pääomasta, joka saadaan 80 prosentin suuruisesta julkisesta rahoitusosuudesta jätevedenkäsittelylaitoksen rakennuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(95)

Kantelija toteaa myös, että kaikkien kustannusten laskemisen puolesta puhuu EU:n vesipuitedirektiivin 9 artiklan lisäksi myös se, että useimmilla kierrätyspaperitehtailla on oma jätevedenkäsittelylaitoksensa. Propapierin maksama maksu kattaa vain 20 prosenttia sijoitetun oman pääoman laskennallisista koroista eikä siinä oteta huomioon sitä osuutta omasta pääomasta, joka saadaan 80 prosentin suuruisesta julkisesta rahoitusosuudesta jätevedenkäsittelylaitoksen rakennuskustannuksiin.

Yksityisen palveluntarjoajan hinta (yksityistä sijoittajaa koskeva arviointiperuste)

| (96) | Kantelijan mukaan yksityinen toiminnanharjoittaja tai paperitehtaan omistaja pyrkii vähintään kattamaan kaikki kustannukset, joten tämä menetelmä vastaa edellä mainittua menetelmää, jonka mukaan kaikki kustannukset on katettava. |
| --- | --- |

(96)

Kantelijan mukaan yksityinen toiminnanharjoittaja tai paperitehtaan omistaja pyrkii vähintään kattamaan kaikki kustannukset, joten tämä menetelmä vastaa edellä mainittua menetelmää, jonka mukaan kaikki kustannukset on katettava.

Viitehinta

| (97) | Kantelija yhtyy menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyyn komission näkemykseen, jonka mukaan viitehintojen käyttäminen ei todennäköisesti voi sulkea pois tuen olemassaoloa. Ainoastaan sellaisten paperitehtaiden vertailu, jotka käyttävät kunnallista jätevesijärjestelmää, ei olisi edustava, sillä useimmilla paperitehtailla on oma jätevedenkäsittelylaitoksensa. |
| --- | --- |

(97)

Kantelija yhtyy menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyyn komission näkemykseen, jonka mukaan viitehintojen käyttäminen ei todennäköisesti voi sulkea pois tuen olemassaoloa. Ainoastaan sellaisten paperitehtaiden vertailu, jotka käyttävät kunnallista jätevesijärjestelmää, ei olisi edustava, sillä useimmilla paperitehtailla on oma jätevedenkäsittelylaitoksensa.

| (98) | Kantelija väittää, että Saksa on esittänyt ainoastaan erittäin valikoituja tietoja muiden paperitehtaiden maksamista jätevesimaksuista (yksi tutkimus, vertailu hintoihin Spreetal/Schwarze Pumpe -teollisuusalueella ja vanha päätös vuodelta 1990) ja että esimerkkejä ei voitaisi käyttää viitehinnan laskennan perustana muun muassa siitä syystä, että avustukset ja investointikustannukset vaikuttavat maksuihin ja lainsäädäntö voi vaihdella eri alueilla. Kantelija esittää vertailun omaan laitokseensa, joka käyttää kunnallista jätevesijärjestelmää (luottamuksellinen tieto), ja laskee, että 42 miljoonan euron rakennusinvestoinnin (kuten Eisenhüttenstadtissa) perusteella Propapierin olisi maksettava 4 euroa/m3, joka on paljon enemmän kuin Propapier tällä hetkellä maksaa. |
| --- | --- |

(98)

Kantelija väittää, että Saksa on esittänyt ainoastaan erittäin valikoituja tietoja muiden paperitehtaiden maksamista jätevesimaksuista (yksi tutkimus, vertailu hintoihin Spreetal/Schwarze Pumpe -teollisuusalueella ja vanha päätös vuodelta 1990) ja että esimerkkejä ei voitaisi käyttää viitehinnan laskennan perustana muun muassa siitä syystä, että avustukset ja investointikustannukset vaikuttavat maksuihin ja lainsäädäntö voi vaihdella eri alueilla. Kantelija esittää vertailun omaan laitokseensa, joka käyttää kunnallista jätevesijärjestelmää (luottamuksellinen tieto), ja laskee, että 42 miljoonan euron rakennusinvestoinnin (kuten Eisenhüttenstadtissa) perusteella Propapierin olisi maksettava 4 euroa/m3, joka on paljon enemmän kuin Propapier tällä hetkellä maksaa.

| (99) | Kantelija väittää, että Saksan mainitsema artikkeli julkaistiin vuonna 2004 ja perustui vuonna 2002 julkaistuun tutkimukseen, jonka tiedot olivat vuodelta 2000/2001. Kantelija viittaa 30 päivänä tammikuuta 2009 päivätyn Saksan kirjeen liitteeseen 6, joka sisälsi artikkelin verkkouutislähteestä Das Papier 2004-T174 (23). Kantelijan mukaan tutkimus koskee ainoastaan seitsemää nimeltä mainitsematonta paperitehdasta, eikä ole selvää, onko niillä oma jätevedenkäsittelylaitos vai ovatko ne liittyneet kunnalliseen järjestelmään ja sisältyvätkö huomioon otettuihin kustannuksiin ainoastaan toimintakustannukset (ilman pääomakustannuksia ja muita kustannuksia). Jos tutkimuksessa verrataan ainoastaan sellaisia paperitehtaita, joilla on oma jätevedenkäsittelylaitos, olisi pääomakustannukset otettava huomioon. |
| --- | --- |

(99)

Kantelija väittää, että Saksan mainitsema artikkeli julkaistiin vuonna 2004 ja perustui vuonna 2002 julkaistuun tutkimukseen, jonka tiedot olivat vuodelta 2000/2001. Kantelija viittaa 30 päivänä tammikuuta 2009 päivätyn Saksan kirjeen liitteeseen 6, joka sisälsi artikkelin verkkouutislähteestä Das Papier 2004-T174 (23). Kantelijan mukaan tutkimus koskee ainoastaan seitsemää nimeltä mainitsematonta paperitehdasta, eikä ole selvää, onko niillä oma jätevedenkäsittelylaitos vai ovatko ne liittyneet kunnalliseen järjestelmään ja sisältyvätkö huomioon otettuihin kustannuksiin ainoastaan toimintakustannukset (ilman pääomakustannuksia ja muita kustannuksia). Jos tutkimuksessa verrataan ainoastaan sellaisia paperitehtaita, joilla on oma jätevedenkäsittelylaitos, olisi pääomakustannukset otettava huomioon.

Saksan huomautukset

| (100) | Saksa pysyy kannassaan, jonka mukaan mahdollinen etu, joka olisi seurausta TAZV:n laitoksen käytöstä perittävistä maksuista, ei olisi valtiontukea, koska Saksan mielestä komission asiassa N 644e/02 tekemä päätös kattaa myös GA-ohjelman välilliset vaikutukset, toisin sanoen maksut. Saksa toteaa myös, että toimenpide, jonka ei katsottu sisältävän tukea asiassa N 644e/02, ei voi olla valtiontukea käyttäjien tasolla. Saksan mielestä komissio muutti kantansa siitä, voidaanko infrastruktuurioperaattorille myönnetty tuki siirtää edelleen infrastruktuurin käyttäjille, vasta tuomioistuimen annettua tuomion asiassa Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24). |
| --- | --- |

(100)

Saksa pysyy kannassaan, jonka mukaan mahdollinen etu, joka olisi seurausta TAZV:n laitoksen käytöstä perittävistä maksuista, ei olisi valtiontukea, koska Saksan mielestä komission asiassa N 644e/02 tekemä päätös kattaa myös GA-ohjelman välilliset vaikutukset, toisin sanoen maksut. Saksa toteaa myös, että toimenpide, jonka ei katsottu sisältävän tukea asiassa N 644e/02, ei voi olla valtiontukea käyttäjien tasolla. Saksan mielestä komissio muutti kantansa siitä, voidaanko infrastruktuurioperaattorille myönnetty tuki siirtää edelleen infrastruktuurin käyttäjille, vasta tuomioistuimen annettua tuomion asiassa Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24).

| (101) | Saksa myöntää, että asiassa N 644e/02 tehdyn päätöksen voimassaolo oli päättynyt ajankohtana, jolloin investointituki myönnettiin TAZV:lle. Saksan viranomaiset huomauttavat kuitenkin, että säännös, johon asiassa N 644e/02 tehty päätös perustui, ei poikennut säännöksestä, jonka perusteella toimenpide myönnettiin TAZV:lle. Oikeusperustaa on ainoastaan päivitetty, mutta sen sisältö ei ole muuttunut. Sen vuoksi Saksa katsoo, että pelkkä oikeusperustan päivittäminen ei johda automaattisesti toimenpiteen luokitteluun valtiontueksi. |
| --- | --- |

(101)

Saksa myöntää, että asiassa N 644e/02 tehdyn päätöksen voimassaolo oli päättynyt ajankohtana, jolloin investointituki myönnettiin TAZV:lle. Saksan viranomaiset huomauttavat kuitenkin, että säännös, johon asiassa N 644e/02 tehty päätös perustui, ei poikennut säännöksestä, jonka perusteella toimenpide myönnettiin TAZV:lle. Oikeusperustaa on ainoastaan päivitetty, mutta sen sisältö ei ole muuttunut. Sen vuoksi Saksa katsoo, että pelkkä oikeusperustan päivittäminen ei johda automaattisesti toimenpiteen luokitteluun valtiontueksi.

| (102) | Saksa korostaa, että kustannuslaskenta oli läpinäkyvää ja lainsäädännön mukaista. |
| --- | --- |

(102)

Saksa korostaa, että kustannuslaskenta oli läpinäkyvää ja lainsäädännön mukaista.

Ei taloudellista etua Propapierille

| (103) | Saksa ottaa kantaa niihin kolmeen menetelmään, joiden avulla lasketaan jätevedenkäsittelypalveluja käyttävältä yritykseltä perittävä maksu (menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 68 kappale): kaikkien kustannusten kattaminen, yksityisen palveluntarjoajan hinta ja viitehinta. |
| --- | --- |

(103)

Saksa ottaa kantaa niihin kolmeen menetelmään, joiden avulla lasketaan jätevedenkäsittelypalveluja käyttävältä yritykseltä perittävä maksu (menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 68 kappale): kaikkien kustannusten kattaminen, yksityisen palveluntarjoajan hinta ja viitehinta.

Tarkasteltaessa kaikkien kustannusten kattamista ei havaita etua

| (104) | Saksa kiistää sen, että Propapierin maksama maksu ei kattaisi kaikkia kustannuksia. Kustannusten laskennasta on säädetty lainsäädännössä (periaatteessa pitäisi kattaa kustannukset, paitsi ettei kolmansien avustuksia oteta huomioon laskennallisten korkojen laskennassa (25)). Lainsäädännön mukaan kustannukset on katettava, mutta niitä ei saa ylittää. Kaikki TAZV:lle aiheutuvat kustannukset on katettu, mukaan lukien TAZV:n osuudelle sijoitetusta pääomasta lasketut korot. Fiktiivisten korkojen laskeminen osavaltion avustuksille ei olisi oikeutettua, koska ne eivät ole TAZV:lle aiheutuneita kustannuksia. |
| --- | --- |

(104)

Saksa kiistää sen, että Propapierin maksama maksu ei kattaisi kaikkia kustannuksia. Kustannusten laskennasta on säädetty lainsäädännössä (periaatteessa pitäisi kattaa kustannukset, paitsi ettei kolmansien avustuksia oteta huomioon laskennallisten korkojen laskennassa (25)). Lainsäädännön mukaan kustannukset on katettava, mutta niitä ei saa ylittää. Kaikki TAZV:lle aiheutuvat kustannukset on katettu, mukaan lukien TAZV:n osuudelle sijoitetusta pääomasta lasketut korot. Fiktiivisten korkojen laskeminen osavaltion avustuksille ei olisi oikeutettua, koska ne eivät ole TAZV:lle aiheutuneita kustannuksia.

| (105) | Propapier ei saa valikoivaa etua, sillä kaikilta uuden laitoksen käyttäjiltä peritään samat maksut. |
| --- | --- |

(105)

Propapier ei saa valikoivaa etua, sillä kaikilta uuden laitoksen käyttäjiltä peritään samat maksut.

| (106) | Se, olisiko maksu korkeampi ilman GA-ohjelman nojalla myönnettyjä avustuksia jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen, riippuu monista tekijöistä, kuten muun rahoituksen saatavuudesta. |
| --- | --- |

(106)

Se, olisiko maksu korkeampi ilman GA-ohjelman nojalla myönnettyjä avustuksia jätevedenkäsittelylaitoksen rakentamiseen, riippuu monista tekijöistä, kuten muun rahoituksen saatavuudesta.

| (107) | Viranomaisilla ei ole aiheuttamisperiaatteen eikä EU:n vesipuitedirektiivin perusteella velvollisuutta sisällyttää avustuksia sijoitetun pääoman laskennallisten korkojen laskentaan. EU:n vesipuitedirektiivissä säädetään, että vesipalvelujen kustannukset on katettava, mutta jätetään jäsenvaltioille liikkumavaraa täytäntöönpanossa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa kaikki TAZV:n (vesipalvelun) kustannukset katetaan. Aiheuttamisperiaatetta ei sovelleta ehdottomasti, mutta se on ”otettava huomioon”. Käsiteltävänä olevassa asiassa se otetaan huomioon laskemalla mukaan kaikki TAZV:n kustannukset. |
| --- | --- |

(107)

Viranomaisilla ei ole aiheuttamisperiaatteen eikä EU:n vesipuitedirektiivin perusteella velvollisuutta sisällyttää avustuksia sijoitetun pääoman laskennallisten korkojen laskentaan. EU:n vesipuitedirektiivissä säädetään, että vesipalvelujen kustannukset on katettava, mutta jätetään jäsenvaltioille liikkumavaraa täytäntöönpanossa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa kaikki TAZV:n (vesipalvelun) kustannukset katetaan. Aiheuttamisperiaatetta ei sovelleta ehdottomasti, mutta se on ”otettava huomioon”. Käsiteltävänä olevassa asiassa se otetaan huomioon laskemalla mukaan kaikki TAZV:n kustannukset.

| (108) | EU:n vesipuitedirektiivissä puhutaan ”riittävästä” osallistumisesta. Saksa toteaa, että verrattuna muihin alueisiin Saksassa tai Euroopan unionissa Propapierin maksamat maksut ovat suhteellisen korkeat. Saksan viranomaiset toteavat lisäksi, että EU:n vesipuitedirektiivin mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon kustannusten kattamisen sosiaaliset, ympäristöön kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset samoin kuin kyseisten alueiden maantieteelliset olot ja ilmasto-olot. |
| --- | --- |

(108)

EU:n vesipuitedirektiivissä puhutaan ”riittävästä” osallistumisesta. Saksa toteaa, että verrattuna muihin alueisiin Saksassa tai Euroopan unionissa Propapierin maksamat maksut ovat suhteellisen korkeat. Saksan viranomaiset toteavat lisäksi, että EU:n vesipuitedirektiivin mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon kustannusten kattamisen sosiaaliset, ympäristöön kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset samoin kuin kyseisten alueiden maantieteelliset olot ja ilmasto-olot.

| (109) | Saksa toteaa, ettei ole asianmukaista tehdä vertailua asioihin Kimberly-Clark tai InfraLeuna (ks. myös menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 70 kappale). Asiassa Kimberly-Clark on kyse yritykselle myönnetystä erikoishinnasta, jonka perusteella oli syytä epäillä, ettei kaikkia kustannuksia katettu. Käsiteltävänä olevassa asiassa kaikki kustannukset on katettu, ja tariffiehdot ovat samat kaikille käyttäjille. Asiassa Kimberly-Clark rakennettiin teollisuusalue yhden ainoan yrityksen erityistarpeiden mukaan, kun taas käsiteltävänä olevassa asiassa teollisuusalue rakennetaan useille yrityksille. |
| --- | --- |

(109)

Saksa toteaa, ettei ole asianmukaista tehdä vertailua asioihin Kimberly-Clark tai InfraLeuna (ks. myös menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 70 kappale). Asiassa Kimberly-Clark on kyse yritykselle myönnetystä erikoishinnasta, jonka perusteella oli syytä epäillä, ettei kaikkia kustannuksia katettu. Käsiteltävänä olevassa asiassa kaikki kustannukset on katettu, ja tariffiehdot ovat samat kaikille käyttäjille. Asiassa Kimberly-Clark rakennettiin teollisuusalue yhden ainoan yrityksen erityistarpeiden mukaan, kun taas käsiteltävänä olevassa asiassa teollisuusalue rakennetaan useille yrityksille.

| (110) | Asiassa InfraLeuna päätöksen kohteena on yksityisten yritysten yksityisen infrastruktuurin käytöstä perimistä hinnoista, kun taas käsiteltävänä oleva asia koskee kunnallisen infrastruktuurin käyttöä ja lakisääteisiä maksuja, jotka eivät ole markkinaehtoisia. Käsiteltävänä olevassa asiassa käyttäjät kattavat kaikki kustannukset, jotka jätevesiyhtiön on tavallisesti katettava. Sellaisilla jätevesimarkkinoilla, joita ei ole avattu kilpailulle, huomioon otettavat kustannustekijät on vahvistettu lainsäädännössä ja ne ovat samat kaikille yrityksille (Brandenburgin KAG-laki). |
| --- | --- |

(110)

Asiassa InfraLeuna päätöksen kohteena on yksityisten yritysten yksityisen infrastruktuurin käytöstä perimistä hinnoista, kun taas käsiteltävänä oleva asia koskee kunnallisen infrastruktuurin käyttöä ja lakisääteisiä maksuja, jotka eivät ole markkinaehtoisia. Käsiteltävänä olevassa asiassa käyttäjät kattavat kaikki kustannukset, jotka jätevesiyhtiön on tavallisesti katettava. Sellaisilla jätevesimarkkinoilla, joita ei ole avattu kilpailulle, huomioon otettavat kustannustekijät on vahvistettu lainsäädännössä ja ne ovat samat kaikille yrityksille (Brandenburgin KAG-laki).

| (111) | Menettelyn aloittamispäätöksessä mainitut päätökset asioissa Wagner ja Weida Leder (johdanto-osan 71 kappale ja alaviite 20) koskevat avustuksia yksityisten jätevedenkäsittelylaitosten rakentamiseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa Propapier ei saa avustuksia vapaaehtoisiin yksityisiin investointeihin, vaan se maksaa käyttömaksuja, jotka on määrätty sille lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(111)

Menettelyn aloittamispäätöksessä mainitut päätökset asioissa Wagner ja Weida Leder (johdanto-osan 71 kappale ja alaviite 20) koskevat avustuksia yksityisten jätevedenkäsittelylaitosten rakentamiseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa Propapier ei saa avustuksia vapaaehtoisiin yksityisiin investointeihin, vaan se maksaa käyttömaksuja, jotka on määrätty sille lainsäädännössä.

Yksityistä sijoittajaa koskevaa arviointiperustetta ei voida soveltaa

| (112) | Saksa katsoo, että vesi ei ole tavanomainen kaupallinen hyödyke. Jätevedenkäsittelyala on järjestetty Saksassa julkisten kunnallisten toimijoiden alueelliseksi monopoliksi. Sen vuoksi jätevedenkäsittely ei ole Saksassa taloudellista toimintaa, vaan se on kuntien pakollinen julkinen tehtävä. TAZV toimii julkisena viranomaisena eikä yrityksenä, jonka toimintaa voitaisiin arvioida markkinataloussijoittajatestin perusteella. Saksassa jätevesijärjestelmään liittyminen ja sen käyttäminen on pakollista. Käyttäjät eivät voi valita toista palveluntarjoajaa kuin kunnallinen laitos. Maksuista on säädetty lainsäädännössä, niistä päättävät viranomaiset eivätkä ne saa ylittää kustannuksia. |
| --- | --- |

(112)

Saksa katsoo, että vesi ei ole tavanomainen kaupallinen hyödyke. Jätevedenkäsittelyala on järjestetty Saksassa julkisten kunnallisten toimijoiden alueelliseksi monopoliksi. Sen vuoksi jätevedenkäsittely ei ole Saksassa taloudellista toimintaa, vaan se on kuntien pakollinen julkinen tehtävä. TAZV toimii julkisena viranomaisena eikä yrityksenä, jonka toimintaa voitaisiin arvioida markkinataloussijoittajatestin perusteella. Saksassa jätevesijärjestelmään liittyminen ja sen käyttäminen on pakollista. Käyttäjät eivät voi valita toista palveluntarjoajaa kuin kunnallinen laitos. Maksuista on säädetty lainsäädännössä, niistä päättävät viranomaiset eivätkä ne saa ylittää kustannuksia.

| (113) | Yksityisten yritysten on mahdollista päästä jätevedenkäsittelyalalle Saksassa vain rajoitetussa määrin. Ne voivat ainoastaan osallistua lakisääteisten jätevedenkäsittelyvelvoitteiden tekniseen täyttämiseen laitoksen toiminnan johtamista tai operointia koskevien sopimusten perusteella. Vastuu tehtävästä säilyisi kuitenkin kunnalla, jolla ei ole lakisääteistä velvollisuutta kilpailuttaa sopimus. Lisäksi yksityiset yritykset voisivat suorittaa teknisiä tehtäviä (tai poikkeustapauksissa periä maksut), mutta tässäkään tapauksessa maksut eivät saisi ylittää kustannuksia. TAZV ei ole siirtänyt teknisiä tehtäviä kolmansille. |
| --- | --- |

(113)

Yksityisten yritysten on mahdollista päästä jätevedenkäsittelyalalle Saksassa vain rajoitetussa määrin. Ne voivat ainoastaan osallistua lakisääteisten jätevedenkäsittelyvelvoitteiden tekniseen täyttämiseen laitoksen toiminnan johtamista tai operointia koskevien sopimusten perusteella. Vastuu tehtävästä säilyisi kuitenkin kunnalla, jolla ei ole lakisääteistä velvollisuutta kilpailuttaa sopimus. Lisäksi yksityiset yritykset voisivat suorittaa teknisiä tehtäviä (tai poikkeustapauksissa periä maksut), mutta tässäkään tapauksessa maksut eivät saisi ylittää kustannuksia. TAZV ei ole siirtänyt teknisiä tehtäviä kolmansille.

| (114) | Koska maksuista on säädetty lainsäädännössä eivätkä ne saisi ylittää infrastruktuurista aiheutuvia kustannuksia, ei ole olemassa markkinoita, joilla yksityiset yritykset voisivat määrittää jätevesimaksut tavoitteenaan tehdä voittoa. Yksityisten yritysten tai yksityisten ja julkisten yritysten välillä ei ole kilpailua loppukäyttäjistä. |
| --- | --- |

(114)

Koska maksuista on säädetty lainsäädännössä eivätkä ne saisi ylittää infrastruktuurista aiheutuvia kustannuksia, ei ole olemassa markkinoita, joilla yksityiset yritykset voisivat määrittää jätevesimaksut tavoitteenaan tehdä voittoa. Yksityisten yritysten tai yksityisten ja julkisten yritysten välillä ei ole kilpailua loppukäyttäjistä.

| (115) | Saksa katsoo, että tällaisessa tapauksessa ei ole mahdollista verrata toiminnanharjoittajan käyttäytymistä yksityisen sijoittajan käyttäytymiseen. Yksityistä sijoittajaa koskevaa arviointiperustetta ei sen vuoksi voida soveltaa. |
| --- | --- |

(115)

Saksa katsoo, että tällaisessa tapauksessa ei ole mahdollista verrata toiminnanharjoittajan käyttäytymistä yksityisen sijoittajan käyttäytymiseen. Yksityistä sijoittajaa koskevaa arviointiperustetta ei sen vuoksi voida soveltaa.

Viitehinnat

| (116) | Koska jätevedenkäsittelylaitokseen liittyminen on pakollista, kilpailua ei ole eikä myöskään markkinahintaa, jota voitaisiin käyttää vertailukohtana edun arvioinnissa valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(116)

Koska jätevedenkäsittelylaitokseen liittyminen on pakollista, kilpailua ei ole eikä myöskään markkinahintaa, jota voitaisiin käyttää vertailukohtana edun arvioinnissa valtiontukisääntöjen perusteella.

| (117) | Saksa kiistää kantelijan lausunnon, jonka mukaan vain harvat paperitehtaat käyttävät kunnallisia jätevesijärjestelmiä, minkä vuoksi ainoastaan kyseisiä paperitehtaita koskevien tietojen käyttäminen vertailukohtana ei edustaisi koko alaa. |
| --- | --- |

(117)

Saksa kiistää kantelijan lausunnon, jonka mukaan vain harvat paperitehtaat käyttävät kunnallisia jätevesijärjestelmiä, minkä vuoksi ainoastaan kyseisiä paperitehtaita koskevien tietojen käyttäminen vertailukohtana ei edustaisi koko alaa.

| (118) | Saksa korjasi huomautuksissaan, että Propapierin maksama maksu ei ole 0,95 euroa/m3 (kuten menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 ja 80 kappaleessa väitetään), vaan vuodesta 2010 alkaen maksu on ollut 1,18 euroa/m3. Tämä maksu on muihin Euroopan unionin alueisiin verrattuna suhteellisen korkea tai vähintään tavanomainen. Saksalaisten paperitehtaiden yhdistyksen suorittaman kyselytutkimuksen mukaan, johon osallistui 77 saksalaista paperiteollisuusalan yritystä, jotka edustavat 68:aa prosenttia alasta, maksut olivat vuonna 2007 keskimäärin 1,12 euroa/m3 (vaihteluväli 0,31 eurosta/m3 2,20 euroon/m3). Propapierin maksama maksu on tämän vaihteluvälin sisällä ja ylittää otoksen keskiarvon. |
| --- | --- |

(118)

Saksa korjasi huomautuksissaan, että Propapierin maksama maksu ei ole 0,95 euroa/m3 (kuten menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 ja 80 kappaleessa väitetään), vaan vuodesta 2010 alkaen maksu on ollut 1,18 euroa/m3. Tämä maksu on muihin Euroopan unionin alueisiin verrattuna suhteellisen korkea tai vähintään tavanomainen. Saksalaisten paperitehtaiden yhdistyksen suorittaman kyselytutkimuksen mukaan, johon osallistui 77 saksalaista paperiteollisuusalan yritystä, jotka edustavat 68:aa prosenttia alasta, maksut olivat vuonna 2007 keskimäärin 1,12 euroa/m3 (vaihteluväli 0,31 eurosta/m3 2,20 euroon/m3). Propapierin maksama maksu on tämän vaihteluvälin sisällä ja ylittää otoksen keskiarvon.

| (119) | Myöhemmissä huomautuksissaan Saksa ilmoitti komissiolle, että vuonna 2012 maksua korotettiin 1,41 euroon/m3, jotta voitaisiin kattaa jätevedenkäsittelylaitoksen käynnistysvaiheen tappiot. Energiakustannusten laskemisen seurauksena maksu laskettiin vuoden 2013 alussa 1,39 euroon/m3 sen oikeudellisen velvollisuuden mukaisesti, jonka mukaan kustannukset on katettava mutta niitä ei saa ylittää. Sen lisäksi Propapierin täytyy esikäsitellä jätevesi ennen kuin se johdetaan TAZV:n laitokseen. Esikäsittelykustannukset ovat noin [...] euroa/m3, joten Propapierille jätevedenkäsittelystä aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat [...] euroa/m3. Tähän verrattuna keskimääräiset kustannukset alalla ovat 1,27 euroa/m3 (vuosi 2010). |
| --- | --- |

(119)

Myöhemmissä huomautuksissaan Saksa ilmoitti komissiolle, että vuonna 2012 maksua korotettiin 1,41 euroon/m3, jotta voitaisiin kattaa jätevedenkäsittelylaitoksen käynnistysvaiheen tappiot. Energiakustannusten laskemisen seurauksena maksu laskettiin vuoden 2013 alussa 1,39 euroon/m3 sen oikeudellisen velvollisuuden mukaisesti, jonka mukaan kustannukset on katettava mutta niitä ei saa ylittää. Sen lisäksi Propapierin täytyy esikäsitellä jätevesi ennen kuin se johdetaan TAZV:n laitokseen. Esikäsittelykustannukset ovat noin [...] euroa/m3, joten Propapierille jätevedenkäsittelystä aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat [...] euroa/m3. Tähän verrattuna keskimääräiset kustannukset alalla ovat 1,27 euroa/m3 (vuosi 2010).

| (120) | Saksa toteaa, että vertailu muiden Euroopan unionin paperintuottajien maksamiin maksuihin muodostaa oikean vertailukohdan sen arvioinnille, ettei taloudellista etua synny, ja että komission epäilyt tällaisen vertailun asianmukaisuudesta eivät ole perusteltuja. |
| --- | --- |

(120)

Saksa toteaa, että vertailu muiden Euroopan unionin paperintuottajien maksamiin maksuihin muodostaa oikean vertailukohdan sen arvioinnille, ettei taloudellista etua synny, ja että komission epäilyt tällaisen vertailun asianmukaisuudesta eivät ole perusteltuja.

| (121) | Saksan mukaan komissiolle esitetyissä esimerkeissä on kyse keskimääräisistä hinnoista, jotka on laskettu kaikkien kustannusten perusteella. Saksalla ei ollut perusteita uskoa, että näihin maksuihin sisältyi valtiontukea. |
| --- | --- |

(121)

Saksan mukaan komissiolle esitetyissä esimerkeissä on kyse keskimääräisistä hinnoista, jotka on laskettu kaikkien kustannusten perusteella. Saksalla ei ollut perusteita uskoa, että näihin maksuihin sisältyi valtiontukea.

| (122) | Saksa toteaa, että Lenzing Lyocelliä (26) koskeva esimerkki on pätevä, vaikka kyse on kymmenen vuotta vanhasta asiasta (Propapier maksaa yli kaksinkertaisen maksun, mutta jätevesimaksut eivät ole nousseet yli 100:aa prosenttia viimeisten kymmenen vuoden aikana). |
| --- | --- |

(122)

Saksa toteaa, että Lenzing Lyocelliä (26) koskeva esimerkki on pätevä, vaikka kyse on kymmenen vuotta vanhasta asiasta (Propapier maksaa yli kaksinkertaisen maksun, mutta jätevesimaksut eivät ole nousseet yli 100:aa prosenttia viimeisten kymmenen vuoden aikana).

Voimassa oleva tuki

| (123) | Saksa esittää kaksi perustelua sille, miksi maksut olisi katsottava asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi, jos ne ovat tukea. |
| --- | --- |

(123)

Saksa esittää kaksi perustelua sille, miksi maksut olisi katsottava asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi, jos ne ovat tukea.

| (124) | Saksa toteaa, että komissio päätteli vuonna 2003 asiassa N 644e/02 tekemässään päätöksessä, että GA-ohjelma ei ole valtiontukea jätevedenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajalle, jos kyseinen toimija on – kuten TAZV – tiettyä tarkoitusta varten perustettu kuntayhtymä (Zweckverband). Komissio käytti tämän toteamuksen perusteena sitä, että Zweckverband on kunnan valvonnassa ja tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua. Kuten komissio kuitenkin itsekin totesi menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 57 kappaleessa, ohjelma olisi luokiteltava voimassa olevaksi tueksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdan nojalla, vaikka se myöhemmin sisämarkkinoiden kehityksen vuoksi katsottaisiin tueksi. |
| --- | --- |

(124)

Saksa toteaa, että komissio päätteli vuonna 2003 asiassa N 644e/02 tekemässään päätöksessä, että GA-ohjelma ei ole valtiontukea jätevedenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajalle, jos kyseinen toimija on – kuten TAZV – tiettyä tarkoitusta varten perustettu kuntayhtymä (Zweckverband). Komissio käytti tämän toteamuksen perusteena sitä, että Zweckverband on kunnan valvonnassa ja tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua. Kuten komissio kuitenkin itsekin totesi menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 57 kappaleessa, ohjelma olisi luokiteltava voimassa olevaksi tueksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdan nojalla, vaikka se myöhemmin sisämarkkinoiden kehityksen vuoksi katsottaisiin tueksi.

| (125) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa esitetään, asiassa N 644e/02 tehty päätös kattaa Saksan mukaan myös Gemeinschaftsaufgabe-ohjelman välilliset vaikutukset, toisin sanoen maksut. Maksuista ei tarvinnut ilmoittaa erikseen, koska maksujen laskentamenetelmä on osa ohjelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(125)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa esitetään, asiassa N 644e/02 tehty päätös kattaa Saksan mukaan myös Gemeinschaftsaufgabe-ohjelman välilliset vaikutukset, toisin sanoen maksut. Maksuista ei tarvinnut ilmoittaa erikseen, koska maksujen laskentamenetelmä on osa ohjelman täytäntöönpanoa.

| (126) | Sen perustelun osalta, jonka mukaan maksuissa on kyse voimassa olevasta tuesta, Saksa toteaa, että maksuihin sisältyvä tuki oli voimassa jo ennen Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen voimaantuloa 1 päivänä tammikuuta 1958. Ennen ETY-sopimuksen voimaantuloa voimassa ollut tuki pysyy voimassa olevana tukena, vaikka sitä muutettaisiin myöhemmin, kunhan alkuperäisen ohjelman ”ydin” säilyy samana (27). Jo ennen 1 päivää tammikuuta 1958 voimassa olleen yleisen määräyksen tarkentaminen ei Saksan mukaan ole uutta tukea, johon sovellettaisiin ilmoitusvelvollisuutta (28). |
| --- | --- |

(126)

Sen perustelun osalta, jonka mukaan maksuissa on kyse voimassa olevasta tuesta, Saksa toteaa, että maksuihin sisältyvä tuki oli voimassa jo ennen Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen voimaantuloa 1 päivänä tammikuuta 1958. Ennen ETY-sopimuksen voimaantuloa voimassa ollut tuki pysyy voimassa olevana tukena, vaikka sitä muutettaisiin myöhemmin, kunhan alkuperäisen ohjelman ”ydin” säilyy samana (27). Jo ennen 1 päivää tammikuuta 1958 voimassa olleen yleisen määräyksen tarkentaminen ei Saksan mukaan ole uutta tukea, johon sovellettaisiin ilmoitusvelvollisuutta (28).

| (127) | Saksa selittää, että kunnallisia maksuja koskevat lait olivat olemassa jo ennen ETY-sopimuksen voimaantuloa vuonna 1958 ja niiden soveltaminen jatkui sen jälkeen. Voimassa olevan Brandenburgin KAG-lain 6 §:n 2 momentti perustuu Preussin kuningaskunnan 14 päivänä heinäkuuta 1893 päivättyyn kunnallisia maksuja koskevaan lakiin (PrKAG) ja Baijerin kunnallisia maksuja koskevaan lakiin (Gemeindeabgabengesetz Bayern, BayGAG), koska Brandenburg sijaitsee entisen Preussin kuningaskunnan alueella. Saksa perustelee tätä kantaansa seuraavilla ala-argumenteilla:






  a) | Kyseiset lait olivat voimassa myös vuosina 1919–1933 ja 1933–1945. |
| --- | --- | --- |

(127)

Saksa selittää, että kunnallisia maksuja koskevat lait olivat olemassa jo ennen ETY-sopimuksen voimaantuloa vuonna 1958 ja niiden soveltaminen jatkui sen jälkeen. Voimassa olevan Brandenburgin KAG-lain 6 §:n 2 momentti perustuu Preussin kuningaskunnan 14 päivänä heinäkuuta 1893 päivättyyn kunnallisia maksuja koskevaan lakiin (PrKAG) ja Baijerin kunnallisia maksuja koskevaan lakiin (Gemeindeabgabengesetz Bayern, BayGAG), koska Brandenburg sijaitsee entisen Preussin kuningaskunnan alueella. Saksa perustelee tätä kantaansa seuraavilla ala-argumenteilla:

a)

Kyseiset lait olivat voimassa myös vuosina 1919–1933 ja 1933–1945.

| b) | Saksan vanhojen osavaltioiden nykyiset kunnallisia maksuja koskevat lait perustuvat PrKAG-lakiin. |
| --- | --- |

b)

Saksan vanhojen osavaltioiden nykyiset kunnallisia maksuja koskevat lait perustuvat PrKAG-lakiin.

| c) | Brandenburgin KAG-lailla on historiallinen yhteys PrKAG-lakiin huolimatta Saksan jakamisesta johtuvasta Saksan uusien osavaltioiden erityisasemasta. |
| --- | --- |

c)

Brandenburgin KAG-lailla on historiallinen yhteys PrKAG-lakiin huolimatta Saksan jakamisesta johtuvasta Saksan uusien osavaltioiden erityisasemasta.

Ala-argumentti a:

| (128) | Jo PrKAG-laissa annettiin kunnille mahdollisuus periä maksuja julkisten infrastruktuurien käytöstä. Baijerissa vuodesta 1938 voimassa olleeseen maksuja koskevaan lakiin (joka muodostaa perustan useille samanlaisille laeille muissa eteläsaksalaisissa osavaltioissa) sisältyy myös tämä mahdollisuus (29). PrKAG-lain mukaan maksut on yleensä laskettava siten, että niillä katetaan laitoksen hallinnointi- ja kunnossapitokustannukset, mukaan lukien sijoitetulle pääomalle lasketuista koroista ja pääoman takaisinmaksusta aiheutuvat kulut (30). Vaikka PrKAG-lain mukaan maksujen on ainoastaan katettava (infrastruktuuriin) sijoitetulle pääomalle lasketuista koroista aiheutuvat kulut, sodan jälkeen annettujen PrKAG-lakia koskevien tuomioiden perusteella PrKAG-laissa ei säädetä koron laskemisesta kolmansien avustuksille. |
| --- | --- |

(128)

Jo PrKAG-laissa annettiin kunnille mahdollisuus periä maksuja julkisten infrastruktuurien käytöstä. Baijerissa vuodesta 1938 voimassa olleeseen maksuja koskevaan lakiin (joka muodostaa perustan useille samanlaisille laeille muissa eteläsaksalaisissa osavaltioissa) sisältyy myös tämä mahdollisuus (29). PrKAG-lain mukaan maksut on yleensä laskettava siten, että niillä katetaan laitoksen hallinnointi- ja kunnossapitokustannukset, mukaan lukien sijoitetulle pääomalle lasketuista koroista ja pääoman takaisinmaksusta aiheutuvat kulut (30). Vaikka PrKAG-lain mukaan maksujen on ainoastaan katettava (infrastruktuuriin) sijoitetulle pääomalle lasketuista koroista aiheutuvat kulut, sodan jälkeen annettujen PrKAG-lakia koskevien tuomioiden perusteella PrKAG-laissa ei säädetä koron laskemisesta kolmansien avustuksille.

| (129) | PrKAG-lakia tai vastaavia osavaltioiden lakeja ei kumottu Weimarin tasavallan aikana eikä kansallissosialistien valtaannousun jälkeen. Sen vuoksi ne olivat voimassa myös vuoden 1918 jälkeen. |
| --- | --- |

(129)

PrKAG-lakia tai vastaavia osavaltioiden lakeja ei kumottu Weimarin tasavallan aikana eikä kansallissosialistien valtaannousun jälkeen. Sen vuoksi ne olivat voimassa myös vuoden 1918 jälkeen.

Ala-argumentti b:

| (130) | Toisen maailmansodan jälkeen PrKAG-laki pysyi vuonna 1949 annetun Saksan perustuslain nojalla edelleen voimassa osavaltioiden lakien muodossa. Perustuslain 123 artiklan mukaan lait, jotka eivät ole sen vastaisia, ovat edelleen voimassa. Lisäksi perustuslaissa on säännöksiä, joiden nojalla osavaltiot pystyivät antamaan lakeja tietyillä aloilla. Tämän vuoksi on selvää, että PrKAG-laki oli voimassa Saksan osavaltioissa jo ennen Euroopan talousyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen voimaantuloa. |
| --- | --- |

(130)

Toisen maailmansodan jälkeen PrKAG-laki pysyi vuonna 1949 annetun Saksan perustuslain nojalla edelleen voimassa osavaltioiden lakien muodossa. Perustuslain 123 artiklan mukaan lait, jotka eivät ole sen vastaisia, ovat edelleen voimassa. Lisäksi perustuslaissa on säännöksiä, joiden nojalla osavaltiot pystyivät antamaan lakeja tietyillä aloilla. Tämän vuoksi on selvää, että PrKAG-laki oli voimassa Saksan osavaltioissa jo ennen Euroopan talousyhteisön perustamisesta tehdyn sopimuksen voimaantuloa.

| (131) | Sen jälkeen kun Saksan liittotasavalta perustettiin vuonna 1949, PrKAG-laki korvattiin vähitellen joissakin länsisaksalaisissa osavaltioissa kunnallisia maksuja koskevilla lailla. Kun PrKAG-laki korvattiin näillä osavaltioiden lailla 1960- ja 1970-luvuilla, sitä tarkennettiin ja sen terminologiaa tarkistettiin, mutta lain sisältö pysyi kuitenkin muuttumattomana. Erityisesti kolmansien avustuksille ei edelleenkään laskettu sen mukaan laskennallisia korkoja. PrKAG-lain nojalla ainoastaan vieraalle pääomalle lasketaan korkoa. Osavaltioiden laissa korkojen laskeminen ulotettiin omaan pääomaan. PrKAG-laissa ja osavaltioiden laissa ei kuitenkaan säädetty avustusten laskennallisista koroista. |
| --- | --- |

(131)

Sen jälkeen kun Saksan liittotasavalta perustettiin vuonna 1949, PrKAG-laki korvattiin vähitellen joissakin länsisaksalaisissa osavaltioissa kunnallisia maksuja koskevilla lailla. Kun PrKAG-laki korvattiin näillä osavaltioiden lailla 1960- ja 1970-luvuilla, sitä tarkennettiin ja sen terminologiaa tarkistettiin, mutta lain sisältö pysyi kuitenkin muuttumattomana. Erityisesti kolmansien avustuksille ei edelleenkään laskettu sen mukaan laskennallisia korkoja. PrKAG-lain nojalla ainoastaan vieraalle pääomalle lasketaan korkoa. Osavaltioiden laissa korkojen laskeminen ulotettiin omaan pääomaan. PrKAG-laissa ja osavaltioiden laissa ei kuitenkaan säädetty avustusten laskennallisista koroista.

| (132) | Sen vuoksi Saksa katsoo, että Saksan vanhojen osavaltioiden kunnallisia maksuja koskevat lait perustuvat PrKAG-lakiin. Saksan mukaan käsiteltävänä olevassa asiassa on erityisen tärkeää tarkastella Nordrhein-Westfalenin KAG-lakia vuodelta 1969 (31), joka oli mallina Brandenburgin KAG-laille ja korvasi PrKAG-lain vuodelta 1906. Nordrhein-Westfalenin KAG-laki vastaa sisällöllisesti PrKAG-lakia, vaikka siihen tehtiin välttämättömiä terminologisia mukautuksia (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 128 kappale). Myös muiden osavaltioiden (esim. Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein ja Hessen) kunnallisia maksuja koskevat lait perustuvat PrKAG-lakiin ja korvasivat sen. |
| --- | --- |

(132)

Sen vuoksi Saksa katsoo, että Saksan vanhojen osavaltioiden kunnallisia maksuja koskevat lait perustuvat PrKAG-lakiin. Saksan mukaan käsiteltävänä olevassa asiassa on erityisen tärkeää tarkastella Nordrhein-Westfalenin KAG-lakia vuodelta 1969 (31), joka oli mallina Brandenburgin KAG-laille ja korvasi PrKAG-lain vuodelta 1906. Nordrhein-Westfalenin KAG-laki vastaa sisällöllisesti PrKAG-lakia, vaikka siihen tehtiin välttämättömiä terminologisia mukautuksia (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 128 kappale). Myös muiden osavaltioiden (esim. Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein ja Hessen) kunnallisia maksuja koskevat lait perustuvat PrKAG-lakiin ja korvasivat sen.

Ala-argumentti c

| (133) | Saksa väittää, että Brandenburgin KAG-lailla on erityinen asema toisen maailmansodan jälkeisen Saksan kahtia jakamisen seurauksena. DDR:n perustamista seuraavina vuosina lopetettiin paikallinen itsehallinto ja Brandenburgin ja muiden itäsaksalaisten osavaltioiden omat vaikutusalueet. Säädökset annettiin keskushallinnon tasolla. Paikallinen itsehallinto palautettiin 17 päivänä toukokuuta 1990 annetulla kunnallislailla (32) (jonka DDR:n parlamentti (Volkskammer) hyväksyi ennen Saksojen yhdistymistä 3 päivänä lokakuuta 1990), jossa vahvistettiin, että kunnat vastaavat itse taloudestaan. Tätä tarkoitusta varten niillä olisi oikeus periä korvauksia ja maksuja kunnallisista palveluista. |
| --- | --- |

(133)

Saksa väittää, että Brandenburgin KAG-lailla on erityinen asema toisen maailmansodan jälkeisen Saksan kahtia jakamisen seurauksena. DDR:n perustamista seuraavina vuosina lopetettiin paikallinen itsehallinto ja Brandenburgin ja muiden itäsaksalaisten osavaltioiden omat vaikutusalueet. Säädökset annettiin keskushallinnon tasolla. Paikallinen itsehallinto palautettiin 17 päivänä toukokuuta 1990 annetulla kunnallislailla (32) (jonka DDR:n parlamentti (Volkskammer) hyväksyi ennen Saksojen yhdistymistä 3 päivänä lokakuuta 1990), jossa vahvistettiin, että kunnat vastaavat itse taloudestaan. Tätä tarkoitusta varten niillä olisi oikeus periä korvauksia ja maksuja kunnallisista palveluista.

| (134) | Brandenburgin KAG-laki 27 päivältä kesäkuuta 1991 perustuu Nordrhein-Westfalenin KAG-lakiin ja sen sisältö on käytännössä sama. |
| --- | --- |

(134)

Brandenburgin KAG-laki 27 päivältä kesäkuuta 1991 perustuu Nordrhein-Westfalenin KAG-lakiin ja sen sisältö on käytännössä sama.

| (135) | Vaikka lainsäädäntö kehittyi DDR:ssä eri tavalla, ei ole perusteltua kohdella itä- ja länsisaksalaisten osavaltioiden kunnallisia maksuja koskevia lakeja eri tavalla. Brandenburgin KAG-laki jatkaa PrKAG-lain oikeusperinnettä eikä noudata entisen DDR:n oikeusperinnettä. DDR:n (jäte)vedenkäsittelyjärjestelmän ja Brandenburgin nykyisen jätevedenkäsittelyjärjestelmän välillä ei ole institutionaalista jatkuvuutta. Toukokuun 17 päivänä 1990 annettu kunnallislaki muodosti perustan kunnallisia maksuja koskevien lakien antamiselle uusissa osavaltioissa. Uusien osavaltioiden kunnallisia maksuja koskevat lait olivat sisällöltään samanlaisia kuin vanhojen osavaltioiden vastaavat lait, jotka puolestaan perustuivat PrKAG-lakiin. Tämä oli väistämätön seuraus siitä, että uudet jäsenvaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan perustuslain mukaisesti (33). Tämä käy erityisen selvästi ilmi siitä, kuinka Brandenburgin KAG-laki syntyi. Brandenburgin KAG-laki noudattaa Nordrhein-Westfalenin KAG-lain ja PrKAG-lain oikeusperinnettä. Saksan kahtiajako ja siitä seurauksena ollut oikeusperinteen katkeaminen Itä-Saksan osavaltioissa ei saisi vaikuttaa haitallisesti Brandenburgin KAG-lain tulkinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(135)

Vaikka lainsäädäntö kehittyi DDR:ssä eri tavalla, ei ole perusteltua kohdella itä- ja länsisaksalaisten osavaltioiden kunnallisia maksuja koskevia lakeja eri tavalla. Brandenburgin KAG-laki jatkaa PrKAG-lain oikeusperinnettä eikä noudata entisen DDR:n oikeusperinnettä. DDR:n (jäte)vedenkäsittelyjärjestelmän ja Brandenburgin nykyisen jätevedenkäsittelyjärjestelmän välillä ei ole institutionaalista jatkuvuutta. Toukokuun 17 päivänä 1990 annettu kunnallislaki muodosti perustan kunnallisia maksuja koskevien lakien antamiselle uusissa osavaltioissa. Uusien osavaltioiden kunnallisia maksuja koskevat lait olivat sisällöltään samanlaisia kuin vanhojen osavaltioiden vastaavat lait, jotka puolestaan perustuivat PrKAG-lakiin. Tämä oli väistämätön seuraus siitä, että uudet jäsenvaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan perustuslain mukaisesti (33). Tämä käy erityisen selvästi ilmi siitä, kuinka Brandenburgin KAG-laki syntyi. Brandenburgin KAG-laki noudattaa Nordrhein-Westfalenin KAG-lain ja PrKAG-lain oikeusperinnettä. Saksan kahtiajako ja siitä seurauksena ollut oikeusperinteen katkeaminen Itä-Saksan osavaltioissa ei saisi vaikuttaa haitallisesti Brandenburgin KAG-lain tulkinnan yhteydessä.

| (136) | Brandenburgin KAG-lailla on historiallinen yhteys PrKAG-lakiin. |
| --- | --- |

(136)

Brandenburgin KAG-lailla on historiallinen yhteys PrKAG-lakiin.

| (137) | Saksa toteaa lisäksi, että vastaavuusperiaate ja kustannusten kattamisen periaate olivat voimassa jo ennen ETY-sopimuksen voimaantuloa vuonna 1958. Vastaavuusperiaatteen mukaan maksu ei saa olla selvässä epäsuhteessa julkisen tahon tarjoaman palvelun arvoon. Tämä on osa oikeusvaltioperiaatetta, joka sisältyy perustuslakiin. Kustannusten kattamisen periaate tulee suoraan PrKAG-laista. Vaikka tätä periaatetta ei aina sovelleta tiukasti laskettaessa maksujen suuruutta, kunnan maksuista saamat tulot eivät saisi ylittää tuntuvasti sen kustannuksia. |
| --- | --- |

(137)

Saksa toteaa lisäksi, että vastaavuusperiaate ja kustannusten kattamisen periaate olivat voimassa jo ennen ETY-sopimuksen voimaantuloa vuonna 1958. Vastaavuusperiaatteen mukaan maksu ei saa olla selvässä epäsuhteessa julkisen tahon tarjoaman palvelun arvoon. Tämä on osa oikeusvaltioperiaatetta, joka sisältyy perustuslakiin. Kustannusten kattamisen periaate tulee suoraan PrKAG-laista. Vaikka tätä periaatetta ei aina sovelleta tiukasti laskettaessa maksujen suuruutta, kunnan maksuista saamat tulot eivät saisi ylittää tuntuvasti sen kustannuksia.

Luottamuksensuojan periaatteen ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen

| (138) | Saksa väittää lisäksi, että tuen takaisinperintä siinä tapauksessa, että komissio katsoisi Propapierilta perittyjen maksujen olevan toimintatukea, olisi vastoin luottamuksensuojan periaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. |
| --- | --- |

(138)

Saksa väittää lisäksi, että tuen takaisinperintä siinä tapauksessa, että komissio katsoisi Propapierilta perittyjen maksujen olevan toimintatukea, olisi vastoin luottamuksensuojan periaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta.

| (139) | Luottamuksensuojan periaate merkitsee sitä, että 1) unionin elimen on täytynyt antaa aihetta perusteltuihin odotuksiin, ja 2) huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija ei ole voinut ennakoida etuihinsa vaikuttavan toimenpiteen toteuttamista. |
| --- | --- |

(139)

Luottamuksensuojan periaate merkitsee sitä, että 1) unionin elimen on täytynyt antaa aihetta perusteltuihin odotuksiin, ja 2) huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija ei ole voinut ennakoida etuihinsa vaikuttavan toimenpiteen toteuttamista.

| (140) | Koska GA-ohjelmaa (hyväksytty päätöksellä asiassa N 644e/02) ei katsottu valtiontueksi, Propapierille on voinut syntyä perusteltu odotus siitä, että sille ei myönnetä tukea. Kyseisen ohjelman yhdenmukaisuudesta unionin oikeuden kanssa ei aikaisemmin ollut epäilyjä, koska Euroopan komissio ei ollut koskaan aikaisemmin arvioinut vastaavia ohjelmia. |
| --- | --- |

(140)

Koska GA-ohjelmaa (hyväksytty päätöksellä asiassa N 644e/02) ei katsottu valtiontueksi, Propapierille on voinut syntyä perusteltu odotus siitä, että sille ei myönnetä tukea. Kyseisen ohjelman yhdenmukaisuudesta unionin oikeuden kanssa ei aikaisemmin ollut epäilyjä, koska Euroopan komissio ei ollut koskaan aikaisemmin arvioinut vastaavia ohjelmia.

| (141) | Jos komissio luokittelisi tuen, jota maksuihin ei sisälly, toimintatueksi ja määräisi perimään sen takaisin, olisi se myös vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, jonka mukaan toisiinsa rinnastettavia tapauksia on kohdeltava samalla tavalla. Takaisinperintä antaisi edun Propapierin kilpailijoille. |
| --- | --- |

(141)

Jos komissio luokittelisi tuen, jota maksuihin ei sisälly, toimintatueksi ja määräisi perimään sen takaisin, olisi se myös vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, jonka mukaan toisiinsa rinnastettavia tapauksia on kohdeltava samalla tavalla. Takaisinperintä antaisi edun Propapierin kilpailijoille.

4.3   SAKSAN KUNTAYHTYMIEN JA VKU:N HUOMAUTUKSET

| (142) | Saksan kuntayhtymät ja VKU yhtyvät Saksan 28 päivänä tammikuuta 2011 esittämiin huomautuksiin, joiden laatimiseen ne osallistuivat. Ne viittaavat erityisesti siihen, että jätevedenkäsittely on Saksassa kunnille kuuluva tehtävä, joka ei ole taloudellista toimintaa. Kunnat järjestävät ja rahoittavat tämän tehtävän paikallisen itsehallintotehtävänsä puitteissa kansalaisten edun nimissä. |
| --- | --- |

(142)

Saksan kuntayhtymät ja VKU yhtyvät Saksan 28 päivänä tammikuuta 2011 esittämiin huomautuksiin, joiden laatimiseen ne osallistuivat. Ne viittaavat erityisesti siihen, että jätevedenkäsittely on Saksassa kunnille kuuluva tehtävä, joka ei ole taloudellista toimintaa. Kunnat järjestävät ja rahoittavat tämän tehtävän paikallisen itsehallintotehtävänsä puitteissa kansalaisten edun nimissä.

| (143) | Saksan kuntaliitot ja VKU toteavat, että Brandenburgin KAG-lain 6 §:n 2 momentin 5 alamomentti, jonka mukaan jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävien maksujen on katettava kustannukset, laskennalliset korot ja laskennalliset poistot, mutta avustuksia ei oteta huomioon laskettaessa sijoitetun pääoman laskennallisia korkoja, on käyttäjien edun mukainen. Koska kolmansien avustukset eivät ole kuntien sijoittamaa omaa pääomaa, ei käyttäjien pitäisi joutua maksamaan korkoja näistä avustuksista kunnille. |
| --- | --- |

(143)

Saksan kuntaliitot ja VKU toteavat, että Brandenburgin KAG-lain 6 §:n 2 momentin 5 alamomentti, jonka mukaan jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävien maksujen on katettava kustannukset, laskennalliset korot ja laskennalliset poistot, mutta avustuksia ei oteta huomioon laskettaessa sijoitetun pääoman laskennallisia korkoja, on käyttäjien edun mukainen. Koska kolmansien avustukset eivät ole kuntien sijoittamaa omaa pääomaa, ei käyttäjien pitäisi joutua maksamaan korkoja näistä avustuksista kunnille.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (144) | Käsiteltävinä olevat toimenpiteet on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on oltava jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista myönnetty tuki, ii) yrityksen on saatava siitä taloudellista etua, iii) edun on oltava valikoiva ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyse on valtiontuesta, kun kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(144)

Käsiteltävinä olevat toimenpiteet on luokiteltava valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) toimenpiteen on oltava jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista myönnetty tuki, ii) yrityksen on saatava siitä taloudellista etua, iii) edun on oltava valikoiva ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyse on valtiontuesta, kun kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät.

| (145) | Jo menettelyn aloittamispäätöksessä oli kiistatonta, että kaikissa käsiteltävinä olevissa toimenpiteissä käytetään valtion varoja ja että ne voisivat vääristää kilpailua ja kauppaa sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(145)

Jo menettelyn aloittamispäätöksessä oli kiistatonta, että kaikissa käsiteltävinä olevissa toimenpiteissä käytetään valtion varoja ja että ne voisivat vääristää kilpailua ja kauppaa sisämarkkinoilla.

| (146) | Komissio toteaa kantelijan väitteiden osalta, että on erotettava toisistaan 1) mahdollinen valtiontuki, jota myönnetään Propapierille sille omistettujen infrastruktuuritoimenpiteiden kautta (jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen ja tietyt muut infrastruktuurihankkeet teollisuusalueen laajennusosalla, jolla Propapierin uusi tehdas sijaitsee), sekä 2) mahdollinen valtiontuki, jota myönnetään Propapierille alennettujen jätevedenkäsittelymaksujen muodossa. |
| --- | --- |

(146)

Komissio toteaa kantelijan väitteiden osalta, että on erotettava toisistaan 1) mahdollinen valtiontuki, jota myönnetään Propapierille sille omistettujen infrastruktuuritoimenpiteiden kautta (jätevedenkäsittelylaitoksen rakentaminen ja tietyt muut infrastruktuurihankkeet teollisuusalueen laajennusosalla, jolla Propapierin uusi tehdas sijaitsee), sekä 2) mahdollinen valtiontuki, jota myönnetään Propapierille alennettujen jätevedenkäsittelymaksujen muodossa.

5.1   ONKO JULKISILLA VAROILLA RAHOITETUISSA INFRASTRUKTUURIHANKKEISSA KYSE YLEISESTÄ VAI YKSINOMAAN PROPAPIERILLE TARKOITETUSTA ERITYISINFRASTRUKTUURISTA?

| (147) | Komissio on aikaisemmin katsonut, että julkinen valta voi toteuttaa maankäyttöön liittyviä töitä alueensa kehittämiseksi. Ne voivat esimerkiksi rahoittaa infrastruktuureja, joista hyötyy koko väestö. Lisäksi komissio katsoo, että on yhdentekevää, mikä on syy infrastruktuurin rakentamiseen, kunhan siitä on hyötyä koko yhteisölle. Jos infrastruktuurista sen sijaan hyötyy ainoastaan yksi yksityinen yritys, on kyseisen yrityksen vastattava sen rahoituksesta. Tämä on seurausta siitä, että komission on arvioitava valtiontukien osalta toimenpiteen konkreettisia vaikutuksia eikä asetettuja tavoitteita. Sen vuoksi komissio katsoo käsiteltävänä olevassa asiassa, että sen on arvioitava, mitkä infrastruktuurit hyödyttävät koko yhteisöä (Propapier mukaan luettuna) ja mitkä ainoastaan Propapieria. Propapierin olisi rahoitettava ainoastaan jälkimmäiset (34). |
| --- | --- |

(147)

Komissio on aikaisemmin katsonut, että julkinen valta voi toteuttaa maankäyttöön liittyviä töitä alueensa kehittämiseksi. Ne voivat esimerkiksi rahoittaa infrastruktuureja, joista hyötyy koko väestö. Lisäksi komissio katsoo, että on yhdentekevää, mikä on syy infrastruktuurin rakentamiseen, kunhan siitä on hyötyä koko yhteisölle. Jos infrastruktuurista sen sijaan hyötyy ainoastaan yksi yksityinen yritys, on kyseisen yrityksen vastattava sen rahoituksesta. Tämä on seurausta siitä, että komission on arvioitava valtiontukien osalta toimenpiteen konkreettisia vaikutuksia eikä asetettuja tavoitteita. Sen vuoksi komissio katsoo käsiteltävänä olevassa asiassa, että sen on arvioitava, mitkä infrastruktuurit hyödyttävät koko yhteisöä (Propapier mukaan luettuna) ja mitkä ainoastaan Propapieria. Propapierin olisi rahoitettava ainoastaan jälkimmäiset (34).

| (148) | Komissio toteaa, että yritykset eivät harjoita pysäköintialueen, tien ja Oder-Spree-kanavan toimintaa Euroopan unionin kilpailuoikeudessa tarkoitetussa merkityksessä, koska niiden käyttö on ilmaista. Sen vuoksi käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kyse valtiontuesta näiden infrastruktuurien omistajille ja toiminnan harjoittajille. |
| --- | --- |

(148)

Komissio toteaa, että yritykset eivät harjoita pysäköintialueen, tien ja Oder-Spree-kanavan toimintaa Euroopan unionin kilpailuoikeudessa tarkoitetussa merkityksessä, koska niiden käyttö on ilmaista. Sen vuoksi käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kyse valtiontuesta näiden infrastruktuurien omistajille ja toiminnan harjoittajille.

5.1.1   Pysäköintialue

| (149) | Kantelija väittää, että pysäköintialueen sijainti ei ole suotuisa ja se on liian kaukana, jotta muut kaupungin keskustan liikeyritykset voisivat käyttää sitä ja kaupunki voisi sen seurauksena sulkea kuorma-autojen pysäköintipaikkoja kaupungin keskustassa. Saksa ei ole osoittanut päinvastaista; se, että pysäköintialue sijaitsee yrityksen välittömässä läheisyydessä, ei kuitenkaan automaattisesti merkitse sitä, että pysäköintialue on tarkoitettu kyseiselle yritykselle tai hyödyttää pääasiassa sitä. Kantelijan mainitsema liikennemerkki (ks. johdanto-osan 46 kappale), jolla osoitettiin kuorma-autojen pysäköintipaikkoja voimalaitokselle, oli vain tilapäinen ja yhteydessä voimalaitoksen rakennustöihin, jotka päättyivät maaliskuun 2011 lopussa. Komissio toteaa, että pysäköintialueelle on vapaa pääsy ja sille ohjataan liikennemerkein yleiseltä tieltä ilman tietyn yrityksen mainintaa. Sillä, onko pysäköintialueella palveluja, ei ole merkitystä pysäköintialueen yleiseksi infrastruktuuriksi luokittelun kannalta. |
| --- | --- |

(149)

Kantelija väittää, että pysäköintialueen sijainti ei ole suotuisa ja se on liian kaukana, jotta muut kaupungin keskustan liikeyritykset voisivat käyttää sitä ja kaupunki voisi sen seurauksena sulkea kuorma-autojen pysäköintipaikkoja kaupungin keskustassa. Saksa ei ole osoittanut päinvastaista; se, että pysäköintialue sijaitsee yrityksen välittömässä läheisyydessä, ei kuitenkaan automaattisesti merkitse sitä, että pysäköintialue on tarkoitettu kyseiselle yritykselle tai hyödyttää pääasiassa sitä. Kantelijan mainitsema liikennemerkki (ks. johdanto-osan 46 kappale), jolla osoitettiin kuorma-autojen pysäköintipaikkoja voimalaitokselle, oli vain tilapäinen ja yhteydessä voimalaitoksen rakennustöihin, jotka päättyivät maaliskuun 2011 lopussa. Komissio toteaa, että pysäköintialueelle on vapaa pääsy ja sille ohjataan liikennemerkein yleiseltä tieltä ilman tietyn yrityksen mainintaa. Sillä, onko pysäköintialueella palveluja, ei ole merkitystä pysäköintialueen yleiseksi infrastruktuuriksi luokittelun kannalta.

| (150) | Saksa on esittänyt riittävästi todisteita siitä, että pysäköintialuetta ei rakennettu erityisesti Propapierille vaan se oli osa teollisuusalueen yleistä taloudellista kehityssuunnitelmaa. Lisäksi Propapierilla on oma pysäköintialueensa 27 kuorma-autolle ja 213 henkilöautolle. Suunnitteilla on lisätä henkilöautojen pysäköintipaikkoja 120:llä (rakennuslupa on jo myönnetty). Saksa vahvisti jo menettelyn aloittamispäätöksen ajankohtana, että Propapierin omat pysäköintipaikat riittivät sen työntekijöiden, tavarantoimittajien ja vierailijoiden ajoneuvojen pysäköintiin. |
| --- | --- |

(150)

Saksa on esittänyt riittävästi todisteita siitä, että pysäköintialuetta ei rakennettu erityisesti Propapierille vaan se oli osa teollisuusalueen yleistä taloudellista kehityssuunnitelmaa. Lisäksi Propapierilla on oma pysäköintialueensa 27 kuorma-autolle ja 213 henkilöautolle. Suunnitteilla on lisätä henkilöautojen pysäköintipaikkoja 120:llä (rakennuslupa on jo myönnetty). Saksa vahvisti jo menettelyn aloittamispäätöksen ajankohtana, että Propapierin omat pysäköintipaikat riittivät sen työntekijöiden, tavarantoimittajien ja vierailijoiden ajoneuvojen pysäköintiin.

| (151) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan näkemyksen, jonka mukaan pysäköintialuetta ei ole tarkoitettu yksinomaan Propapierille eikä siihen sisälly valtiontukea. |
| --- | --- |

(151)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan näkemyksen, jonka mukaan pysäköintialuetta ei ole tarkoitettu yksinomaan Propapierille eikä siihen sisälly valtiontukea.

5.1.2   Tie

| (152) | Tie on yleinen tie. Se on osa teollisuusalueen yleistä kehityssuunnitelmaa, joka laadittiin jo vuonna 1993 eli paljon ennen Propapierin päätöstä sijoittautua alueelle. Toisin kuin kantelija väittää, tie ei pääty muutaman metrin päähän Propapierin paperitehtaasta, vaan se yhdistää nykyisen Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen ja sen pohjoisen laajennusosan valtatiehen B 112. Viimeinen tiepätkä valmistui vuonna 2013. Uusi tie voi hyödyttää myös muita yrityksiä, sillä se tarjoaa ArcelorMittal-teollisuusalueelle ja muille teollisuusalueille uusia kehitysmahdollisuuksia. Tie voi lyhentää teollisen ja kaupallisen liikenteen ajoaikaa Frankfurtiin (Oder) ja se tarjoaa Frankfurtissa sijaitseville yrityksille paremman yhteyden Eisenhüttenstadtin sisävesisatamaan. |
| --- | --- |

(152)

Tie on yleinen tie. Se on osa teollisuusalueen yleistä kehityssuunnitelmaa, joka laadittiin jo vuonna 1993 eli paljon ennen Propapierin päätöstä sijoittautua alueelle. Toisin kuin kantelija väittää, tie ei pääty muutaman metrin päähän Propapierin paperitehtaasta, vaan se yhdistää nykyisen Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen ja sen pohjoisen laajennusosan valtatiehen B 112. Viimeinen tiepätkä valmistui vuonna 2013. Uusi tie voi hyödyttää myös muita yrityksiä, sillä se tarjoaa ArcelorMittal-teollisuusalueelle ja muille teollisuusalueille uusia kehitysmahdollisuuksia. Tie voi lyhentää teollisen ja kaupallisen liikenteen ajoaikaa Frankfurtiin (Oder) ja se tarjoaa Frankfurtissa sijaitseville yrityksille paremman yhteyden Eisenhüttenstadtin sisävesisatamaan.

| (153) | Sen vuoksi komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan näkemyksen, jonka mukaan tietä ei ole tarkoitettu yksinomaan Propapierille eikä siihen sisälly valtiontukea. |
| --- | --- |

(153)

Sen vuoksi komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan näkemyksen, jonka mukaan tietä ei ole tarkoitettu yksinomaan Propapierille eikä siihen sisälly valtiontukea.

5.1.3   Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen,

| (154) | Kantelija väitti kantelussaan, että Oder-Spree-kanavan leventämiseen ja syventämiseen liittyvät infrastruktuuritoimenpiteet on tarkoitettu ainoastaan Propapierin hyväksi ja sisältävät valtiontukea Propapierille. Eisenhüttenstadt laajensi vuonna 2008 Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta houkutellakseen alueelle yrityksiä. Vuodesta 2003 alkaen koko kanavan (joka kuuluu Euroopan laajuiseen verkkoon (TEN)) pituudelle on rakennettu sulkuja. Ei kuitenkaan ole mitään merkkejä, että nämä infrastruktuuritoimenpiteet olisivat yhteydessä Propapierin sijoittautumiseen alueelle, tai että toimenpiteillä myönnettäisiin Propapierille valikoiva etu. Lisäksi komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen on osa kanavan välttämätöntä säännöllistä kunnossapitoa. |
| --- | --- |

(154)

Kantelija väitti kantelussaan, että Oder-Spree-kanavan leventämiseen ja syventämiseen liittyvät infrastruktuuritoimenpiteet on tarkoitettu ainoastaan Propapierin hyväksi ja sisältävät valtiontukea Propapierille. Eisenhüttenstadt laajensi vuonna 2008 Oder-Spree-kanavan teollisuusaluetta houkutellakseen alueelle yrityksiä. Vuodesta 2003 alkaen koko kanavan (joka kuuluu Euroopan laajuiseen verkkoon (TEN)) pituudelle on rakennettu sulkuja. Ei kuitenkaan ole mitään merkkejä, että nämä infrastruktuuritoimenpiteet olisivat yhteydessä Propapierin sijoittautumiseen alueelle, tai että toimenpiteillä myönnettäisiin Propapierille valikoiva etu. Lisäksi komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen on osa kanavan välttämätöntä säännöllistä kunnossapitoa.

| (155) | Sen vuoksi komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan näkemyksen, jonka mukaan Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen ei muodosta valikoivaa etua Propapierille eikä siihen sisälly valtiontukea. |
| --- | --- |

(155)

Sen vuoksi komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan näkemyksen, jonka mukaan Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen ei muodosta valikoivaa etua Propapierille eikä siihen sisälly valtiontukea.

5.1.4   Jätevedenkäsittelylaitos

| (156) | Komissio toteaa, että olemassa olevan jätevedenkäsittelyinfrastruktuurin kapasiteetti Oder-Spree-kanavan laajennetun teollisuusalueen ulkopuolella on rajallinen. Eisenhüttenstadtissa sijaitsevan olemassa olevan jätevedenkäsittelylaitoksen jäännöskapasiteetti olisi voinut kattaa ainoastaan pienen investoijan tarpeet, mutta ei olisi riittänyt, jos uudelle teollisuusalueelle olisi tullut suurempi tai useampi pienempi investoija. |
| --- | --- |

(156)

Komissio toteaa, että olemassa olevan jätevedenkäsittelyinfrastruktuurin kapasiteetti Oder-Spree-kanavan laajennetun teollisuusalueen ulkopuolella on rajallinen. Eisenhüttenstadtissa sijaitsevan olemassa olevan jätevedenkäsittelylaitoksen jäännöskapasiteetti olisi voinut kattaa ainoastaan pienen investoijan tarpeet, mutta ei olisi riittänyt, jos uudelle teollisuusalueelle olisi tullut suurempi tai useampi pienempi investoija.

| (157) | Komissio toteaa lisäksi, että TAZV:n jätevedenkäsittelylaitosta ei rakennettu Propapieria varten. Laitoksen rakentamista suunniteltiin jo vuosina 2004–2006 muiden mahdollisten investointien yhteydessä kauan ennen Propapierin tulemista alueelle. Saksa esitti todisteita siitä, että jätevedenkäsittelylaitosta suunniteltiin jo osana Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen taloudellista kehittämistä. Lisäksi Saksa esitti todisteita useista mainoskampanjoista investoijien houkuttelemiseksi Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen laajennusosalle. Kampanjat eivät tähän mennessä ole kuitenkaan tuottaneet tulosta, sillä alueelliset viranomaiset eivät ole vielä onnistuneet houkuttelemaan muita investoijia (Propapierin, EnWB:n ja 5N PV:n lisäksi). |
| --- | --- |

(157)

Komissio toteaa lisäksi, että TAZV:n jätevedenkäsittelylaitosta ei rakennettu Propapieria varten. Laitoksen rakentamista suunniteltiin jo vuosina 2004–2006 muiden mahdollisten investointien yhteydessä kauan ennen Propapierin tulemista alueelle. Saksa esitti todisteita siitä, että jätevedenkäsittelylaitosta suunniteltiin jo osana Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen taloudellista kehittämistä. Lisäksi Saksa esitti todisteita useista mainoskampanjoista investoijien houkuttelemiseksi Oder-Spree-kanavan teollisuusalueen laajennusosalle. Kampanjat eivät tähän mennessä ole kuitenkaan tuottaneet tulosta, sillä alueelliset viranomaiset eivät ole vielä onnistuneet houkuttelemaan muita investoijia (Propapierin, EnWB:n ja 5N PV:n lisäksi).

| (158) | Vaikka jätevedenkäsittelylaitos on suunniteltu teknisesti – anaerobisen ensimmäisen puhdistusvaiheensa vuoksi – siten, että se voi käsitellä erittäin saastuneita teollisuusjätevesiä, joita syntyy esimerkiksi aaltopahvin valmistuksessa keräyspaperista, anaerobinen ensimmäinen puhdistusvaihe kiinnostaisi myös muita käyttäjiä, jotka tuottavat paljon orgaanisia ainesosia sisältäviä teollisuusjätevesiä, kuten juoma- ja elintarviketeollisuuden yritykset. Lisäksi sellaiset vedenkäsittelylaitokset, joilla on paljon orgaanisia ainesosia sisältäville teollisuusjätevesille anaerobinen ensimmäinen puhdistusvaihe, tuovat lukuisia taloudellisia ja ekologisia etuja. |
| --- | --- |

(158)

Vaikka jätevedenkäsittelylaitos on suunniteltu teknisesti – anaerobisen ensimmäisen puhdistusvaiheensa vuoksi – siten, että se voi käsitellä erittäin saastuneita teollisuusjätevesiä, joita syntyy esimerkiksi aaltopahvin valmistuksessa keräyspaperista, anaerobinen ensimmäinen puhdistusvaihe kiinnostaisi myös muita käyttäjiä, jotka tuottavat paljon orgaanisia ainesosia sisältäviä teollisuusjätevesiä, kuten juoma- ja elintarviketeollisuuden yritykset. Lisäksi sellaiset vedenkäsittelylaitokset, joilla on paljon orgaanisia ainesosia sisältäville teollisuusjätevesille anaerobinen ensimmäinen puhdistusvaihe, tuovat lukuisia taloudellisia ja ekologisia etuja.

| (159) | Vaikka TAZV:n laitos kattaa nykyisessä kokoluokassaan pääasiassa Propapierin tarpeet, molemmat muut alueelle sijoittautuneet yritykset käyttävät sitä samoin ehdoin. Laitoksen modulaarinen rakennustapa mahdollistaa sen laajentamisen muiden käyttäjien jätevesien käsittelyä varten. Myös ilman modulaarista laajennusta laitoksella on tällä hetkellä ylimääräistä kapasiteettia noin [20–40] prosenttia, joka voitaisiin käyttää muiden yritysten jätevesien käsittelyyn. Nykyinen kokonaiskapasiteetti voitaisiin nostaa kaksinkertaiseksi (ks. johdanto-osan 80–84 kappale). Jätevedenkäsittelylaitos on kaikkien käyttäjien käytettävissä ilman syrjintää (teollisuusalueelle sijoittautuvien uusien investoijien on pakollista liittyä laitokseen ja käyttää sitä), ja laitos voi käsitellä myös muilla aloilla kuin paperiteollisuudessa toimivien yritysten jätevesiä. |
| --- | --- |

(159)

Vaikka TAZV:n laitos kattaa nykyisessä kokoluokassaan pääasiassa Propapierin tarpeet, molemmat muut alueelle sijoittautuneet yritykset käyttävät sitä samoin ehdoin. Laitoksen modulaarinen rakennustapa mahdollistaa sen laajentamisen muiden käyttäjien jätevesien käsittelyä varten. Myös ilman modulaarista laajennusta laitoksella on tällä hetkellä ylimääräistä kapasiteettia noin [20–40] prosenttia, joka voitaisiin käyttää muiden yritysten jätevesien käsittelyyn. Nykyinen kokonaiskapasiteetti voitaisiin nostaa kaksinkertaiseksi (ks. johdanto-osan 80–84 kappale). Jätevedenkäsittelylaitos on kaikkien käyttäjien käytettävissä ilman syrjintää (teollisuusalueelle sijoittautuvien uusien investoijien on pakollista liittyä laitokseen ja käyttää sitä), ja laitos voi käsitellä myös muilla aloilla kuin paperiteollisuudessa toimivien yritysten jätevesiä.

| (160) | Komission mielestä se, että TAZV:n laitosta käyttää tällä hetkellä pääasiassa (keskimäärin [< 70] prosenttia ja enintään [< 70] prosenttia) Propapier, ei välttämättä tarkoita sitä, että laitos muodostaa erityisinfrastruktuurin. Tämä johtuu siitä, että modulaarinen rakennustapa on rajoitettujen julkisten talousarviovarojen aikana taloudelliselta kannalta järkevä. Toisin kuin kantelija väittää, TAZV:n laitoksen kapasiteetin kaksinkertaistamisen edellyttämät kustannukset, jotka Saksan arvion mukaan ovat 50 prosenttia alhaisemmat kuin alkuinvestointikustannukset, osoittavat modulaarisen rakennustavan mahdollistavan mittakaavaetujen saavuttamisen. |
| --- | --- |

(160)

Komission mielestä se, että TAZV:n laitosta käyttää tällä hetkellä pääasiassa (keskimäärin [< 70] prosenttia ja enintään [< 70] prosenttia) Propapier, ei välttämättä tarkoita sitä, että laitos muodostaa erityisinfrastruktuurin. Tämä johtuu siitä, että modulaarinen rakennustapa on rajoitettujen julkisten talousarviovarojen aikana taloudelliselta kannalta järkevä. Toisin kuin kantelija väittää, TAZV:n laitoksen kapasiteetin kaksinkertaistamisen edellyttämät kustannukset, jotka Saksan arvion mukaan ovat 50 prosenttia alhaisemmat kuin alkuinvestointikustannukset, osoittavat modulaarisen rakennustavan mahdollistavan mittakaavaetujen saavuttamisen.

| (161) | Komissio pitää sitä, että laitoksen rakentamiseen myönnettiin aluetukea sillä edellytyksellä, että teollisuusalueen laajennusosalle sijoittautuu pääinvestoija (tässä tapauksessa Propapier) niukkojen julkisten varojen hyvänä hallinnointina, sillä ei ole järkevää aloittaa suuren julkisen infrastruktuurin rakentamista ennen kuin varmistutaan, että sillä on käyttöä, eikä myöskään mitoittaa laitosta liian suureksi. |
| --- | --- |

(161)

Komissio pitää sitä, että laitoksen rakentamiseen myönnettiin aluetukea sillä edellytyksellä, että teollisuusalueen laajennusosalle sijoittautuu pääinvestoija (tässä tapauksessa Propapier) niukkojen julkisten varojen hyvänä hallinnointina, sillä ei ole järkevää aloittaa suuren julkisen infrastruktuurin rakentamista ennen kuin varmistutaan, että sillä on käyttöä, eikä myöskään mitoittaa laitosta liian suureksi.

| (162) | Väite, jonka mukaan paperitehtailla on yleensä omat jätevedenkäsittelylaitoksensa, voidaan hylätä Saksan esittämien lukujen perusteella. Vaikka joillakin yrityksillä paperiteollisuuden alalla ja myös muilla teollisuuden aloilla on omat jätevedenkäsittelylaitoksensa, se ei vielä tarkoita sitä, että teollisten käyttäjien käyttäessä julkista jätevedenkäsittelylaitosta ne saisivat valtiolta edun, sillä käyttäjät kattavat ajan mittaan kustannukset suorittamiensa maksujen kautta. |
| --- | --- |

(162)

Väite, jonka mukaan paperitehtailla on yleensä omat jätevedenkäsittelylaitoksensa, voidaan hylätä Saksan esittämien lukujen perusteella. Vaikka joillakin yrityksillä paperiteollisuuden alalla ja myös muilla teollisuuden aloilla on omat jätevedenkäsittelylaitoksensa, se ei vielä tarkoita sitä, että teollisten käyttäjien käyttäessä julkista jätevedenkäsittelylaitosta ne saisivat valtiolta edun, sillä käyttäjät kattavat ajan mittaan kustannukset suorittamiensa maksujen kautta.

| (163) | Sen vuoksi komissio päättelee, että jätevedenkäsittelylaitos muodostaa yleisen infrastruktuurin ja että TAZV:n laitokselle myönnetty avustus ei ole investointitukea Propapierille. Toisin kuin pysäköintialueen, tien ja Oder-Spree-kanavan tapauksessa jätevedenkäsittelylaitoksen toiminnan harjoittaminen on taloudellista toimintaa, sillä toiminnanharjoittaja tarjoaa markkinoilla korvausta vastaan palvelua (jäteveden käsittely). Komissio on kuitenkin todennut, että TAZV:lle mahdollisesti myönnetty tuki olisi joka tapauksessa voimassa olevaa tukea (menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 51–57 kappale). Sen vuoksi tässä päätöksessä ei ole tarpeen arvioida tarkemmin TAZV:lle mahdollisesti myönnettyjä tukia. |
| --- | --- |

(163)

Sen vuoksi komissio päättelee, että jätevedenkäsittelylaitos muodostaa yleisen infrastruktuurin ja että TAZV:n laitokselle myönnetty avustus ei ole investointitukea Propapierille. Toisin kuin pysäköintialueen, tien ja Oder-Spree-kanavan tapauksessa jätevedenkäsittelylaitoksen toiminnan harjoittaminen on taloudellista toimintaa, sillä toiminnanharjoittaja tarjoaa markkinoilla korvausta vastaan palvelua (jäteveden käsittely). Komissio on kuitenkin todennut, että TAZV:lle mahdollisesti myönnetty tuki olisi joka tapauksessa voimassa olevaa tukea (menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 51–57 kappale). Sen vuoksi tässä päätöksessä ei ole tarpeen arvioida tarkemmin TAZV:lle mahdollisesti myönnettyjä tukia.

| (164) | Komissio päättelee, että valtion varoilla rahoitettuja infrastruktuurihankkeita teollisuusalueen laajennusosalla, jolla Propapierin tehdas sijaitsee, ei ole tarkoitettu ainoastaan paperitehtaalle ja sen vuoksi niitä ei voida katsoa Propapierille omistetuksi erityisinfrastruktuuriksi ja valtiontueksi sille. Tämä merkitsee sitä, että tuetut investoinnit eivät muodosta aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointia yhdessä Propapierin paperitehtaalle myönnetyn investointituen kanssa, jonka komissio hyväksyi asiassa SA.23827 (2013/C) antamallaan lopullisella päätöksellä (ks. alaviite 4). Näin ollen tämä päätös ei vaikuta kyseisen päätöksen kohteena olleen Propapierin investointituen arviointiin. |
| --- | --- |

(164)

Komissio päättelee, että valtion varoilla rahoitettuja infrastruktuurihankkeita teollisuusalueen laajennusosalla, jolla Propapierin tehdas sijaitsee, ei ole tarkoitettu ainoastaan paperitehtaalle ja sen vuoksi niitä ei voida katsoa Propapierille omistetuksi erityisinfrastruktuuriksi ja valtiontueksi sille. Tämä merkitsee sitä, että tuetut investoinnit eivät muodosta aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointia yhdessä Propapierin paperitehtaalle myönnetyn investointituen kanssa, jonka komissio hyväksyi asiassa SA.23827 (2013/C) antamallaan lopullisella päätöksellä (ks. alaviite 4). Näin ollen tämä päätös ei vaikuta kyseisen päätöksen kohteena olleen Propapierin investointituen arviointiin.

5.2   OVATKO JÄTEVEDENKÄSITTELYLAITOKSEN KÄYTTÖMAKSUJEN ALENNUKSET VALTIONTUKEA?

| (165) | Saksa väitti, että sellaisen toimenpiteen tapauksessa, joka on myönnetty toiminnanharjoittajalle tukiohjelmasta, jota komissio ei ole luokitellut tueksi, ei olisi mahdollista siirtää tukea kyseisen infrastruktuurin käyttäjälle. Tältä osin komissio haluaa huomauttaa, että tukiohjelmasta N 644e/02 tehdyssä päätöksessä ei ilmaista näkemystä siitä, voisivatko infrastruktuurin käytöstä perittävät maksut mahdollisesti olla tukea infrastruktuurin käyttäjille. Komissio pysyy menettelyn aloittamispäätöksessä esittämässään kannassa, jonka mukaan sille ei ole annettu tiedoksi mitään maksujärjestelmää, joka koskisi ilmoitetun ohjelman nojalla myönnettyjä avustuksia. Sen vuoksi ei voida katsoa, että ohjelman hyväksymisestä annetulla päätöksellä hyväksyttäisiin implisiittisesti sallitut tuet, joiden oikeusperusta on kunnallisia maksuja koskeva laki. |
| --- | --- |

(165)

Saksa väitti, että sellaisen toimenpiteen tapauksessa, joka on myönnetty toiminnanharjoittajalle tukiohjelmasta, jota komissio ei ole luokitellut tueksi, ei olisi mahdollista siirtää tukea kyseisen infrastruktuurin käyttäjälle. Tältä osin komissio haluaa huomauttaa, että tukiohjelmasta N 644e/02 tehdyssä päätöksessä ei ilmaista näkemystä siitä, voisivatko infrastruktuurin käytöstä perittävät maksut mahdollisesti olla tukea infrastruktuurin käyttäjille. Komissio pysyy menettelyn aloittamispäätöksessä esittämässään kannassa, jonka mukaan sille ei ole annettu tiedoksi mitään maksujärjestelmää, joka koskisi ilmoitetun ohjelman nojalla myönnettyjä avustuksia. Sen vuoksi ei voida katsoa, että ohjelman hyväksymisestä annetulla päätöksellä hyväksyttäisiin implisiittisesti sallitut tuet, joiden oikeusperusta on kunnallisia maksuja koskeva laki.

| (166) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(166)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (167) | Valtiontuen olemassaolo on todettava siitä riippumatta, 1) vaaditaanko EU:n vesipuitedirektiivissä ja sen täytäntöönpanemiseksi annetussa Saksan lainsäädännössä jätevedenkäsittelypalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien kaikkien kustannusten kattamista ja 2) ovatko maksut näiden säädösten määräysten mukaisia. Toisin sanoen toimenpiteet, jotka ovat sekä EU:n vesipuitedirektiivin että voimassa olevan Saksan lainsäädännön mukaisia, voivat kuitenkin olla valtiontukea, jos kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät (ks. johdanto-osan 144 kappale). |
| --- | --- |

(167)

Valtiontuen olemassaolo on todettava siitä riippumatta, 1) vaaditaanko EU:n vesipuitedirektiivissä ja sen täytäntöönpanemiseksi annetussa Saksan lainsäädännössä jätevedenkäsittelypalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien kaikkien kustannusten kattamista ja 2) ovatko maksut näiden säädösten määräysten mukaisia. Toisin sanoen toimenpiteet, jotka ovat sekä EU:n vesipuitedirektiivin että voimassa olevan Saksan lainsäädännön mukaisia, voivat kuitenkin olla valtiontukea, jos kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät (ks. johdanto-osan 144 kappale).

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (168) | Kunta määrittää ja perii jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävät maksut Brandenburgin kunnallisia maksuja koskevan lain 6 §:n mukaisesti. Jos määritetyt maksut ovat alhaisemmat kuin mitä yksityinen sijoittaja olisi perinyt, merkitsee se kunnalle tulonmenetystä. |
| --- | --- |

(168)

Kunta määrittää ja perii jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perittävät maksut Brandenburgin kunnallisia maksuja koskevan lain 6 §:n mukaisesti. Jos määritetyt maksut ovat alhaisemmat kuin mitä yksityinen sijoittaja olisi perinyt, merkitsee se kunnalle tulonmenetystä.

| (169) | Sen vuoksi toimenpide olisi valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä, sillä kunta menettäisi tuloja Propapierille myönnetyn edun vuoksi. |
| --- | --- |

(169)

Sen vuoksi toimenpide olisi valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä, sillä kunta menettäisi tuloja Propapierille myönnetyn edun vuoksi.

| (170) | Jos maksujen suuruus määritetään niin, että yritykselle syntyy siitä etua, olisi edun katsottava tulevan valtiolta, koska maksut on määrittänyt julkinen laitos, Eisenhüttenstadtin kaupunki. |
| --- | --- |

(170)

Jos maksujen suuruus määritetään niin, että yritykselle syntyy siitä etua, olisi edun katsottava tulevan valtiolta, koska maksut on määrittänyt julkinen laitos, Eisenhüttenstadtin kaupunki.

Taloudellinen etu

| (171) | Kuten menettelyn aloittamispäätöksessä (35) esitettiin, komission oli arvioitava, vahvistettiinko Propapierin maksamat jätevedenkäsittelymaksut niin, että Propapier sai (valikoivan) taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(171)

Kuten menettelyn aloittamispäätöksessä (35) esitettiin, komission oli arvioitava, vahvistettiinko Propapierin maksamat jätevedenkäsittelymaksut niin, että Propapier sai (valikoivan) taloudellisen edun.

| (172) | On näet muistettava, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”etu” ei käsitä ainoastaan konkreettista tukea, kuten avustuksia, vaan myös toimenpiteitä, jotka erilaisissa muodoissaan keventävät yrityksen talousarvioon tavallisesti sisältyviä maksuja ja jotka ovat tästä syystä avustuksen luonteisia – olematta kuitenkaan avustuksia sanan varsinaisessa merkityksessä – ja joilla on samanlaiset vaikutukset kuin avustuksilla (36). |
| --- | --- |

(172)

On näet muistettava, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”etu” ei käsitä ainoastaan konkreettista tukea, kuten avustuksia, vaan myös toimenpiteitä, jotka erilaisissa muodoissaan keventävät yrityksen talousarvioon tavallisesti sisältyviä maksuja ja jotka ovat tästä syystä avustuksen luonteisia – olematta kuitenkaan avustuksia sanan varsinaisessa merkityksessä – ja joilla on samanlaiset vaikutukset kuin avustuksilla (36).

| (173) | Kun edellä esitettyä sovelletaan käsiteltävänä olevaan asiaan, nousee esille kysymys, ovatko Propapierin maksamat jätevedenkäsittelymaksut alhaisemmat kuin kustannukset, jotka vastaavan yritykset olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa katettava, toisin sanoen onko maksujen suuruus markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Tätä voidaan komission mielestä arvioida kahdella tapaa:






  — | vertaamalla Propapierin maksamaa hintaa viitehintaan, joka tavallisesti peritään kyseisessä jäsenvaltiossa jäteveden käsittelystä |
| --- | --- | --- |

(173)

Kun edellä esitettyä sovelletaan käsiteltävänä olevaan asiaan, nousee esille kysymys, ovatko Propapierin maksamat jätevedenkäsittelymaksut alhaisemmat kuin kustannukset, jotka vastaavan yritykset olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa katettava, toisin sanoen onko maksujen suuruus markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Tätä voidaan komission mielestä arvioida kahdella tapaa:

—

vertaamalla Propapierin maksamaa hintaa viitehintaan, joka tavallisesti peritään kyseisessä jäsenvaltiossa jäteveden käsittelystä

| — | kannattavuutta koskevalla ennakkoanalyysilla, joka osoittaa, että yksityinen toiminnanharjoittaja olisi perinyt saman suuruisen maksun. |
| --- | --- |

—

kannattavuutta koskevalla ennakkoanalyysilla, joka osoittaa, että yksityinen toiminnanharjoittaja olisi perinyt saman suuruisen maksun.

Viitehinnat

| (174) | Saksan kuvaileman markkinaorganisaation perusteella (ks. johdanto-osan 112 ja 113 kappale) ja ottaen huomioon, että (edes yksityiset) toiminnanharjoittajat eivät voi asettaa palvelujensa hintoja vapaasti, koska hinnat on määrätty lainsäädännössä (Brandenburgin KAG-laki), komissio katsoo, ettei ole mahdollista määrittää viitehintoja, jotka yksityinen toiminnanharjoittaja olisi vaatinut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(174)

Saksan kuvaileman markkinaorganisaation perusteella (ks. johdanto-osan 112 ja 113 kappale) ja ottaen huomioon, että (edes yksityiset) toiminnanharjoittajat eivät voi asettaa palvelujensa hintoja vapaasti, koska hinnat on määrätty lainsäädännössä (Brandenburgin KAG-laki), komissio katsoo, ettei ole mahdollista määrittää viitehintoja, jotka yksityinen toiminnanharjoittaja olisi vaatinut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (175) | Lisäksi komissio toteaa, että Saksa on esittänyt tietoja hinnoista, joita muut Propapierin kanssa samalla alalla toimivat yritykset maksavat. Vaikka Saksa väittää, että esitetyt viitehinnat ovat keskimääräisiä hintoja, joissa otetaan huomioon kaikki kustannukset, ei ole osoitusta siitä, sisältyykö näihin maksuihin valtiontukea. Komissio ei pystynyt poistamaan epäilyjään siitä, voitaisiinko näitä tietoja käyttää vertailun perustana. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että komissio katsoo hintojen kuvastavan erilaisia kustannusrealiteetteja eikä ole varmaa, sisältyykö niihin valtiontukea. |
| --- | --- |

(175)

Lisäksi komissio toteaa, että Saksa on esittänyt tietoja hinnoista, joita muut Propapierin kanssa samalla alalla toimivat yritykset maksavat. Vaikka Saksa väittää, että esitetyt viitehinnat ovat keskimääräisiä hintoja, joissa otetaan huomioon kaikki kustannukset, ei ole osoitusta siitä, sisältyykö näihin maksuihin valtiontukea. Komissio ei pystynyt poistamaan epäilyjään siitä, voitaisiinko näitä tietoja käyttää vertailun perustana. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että komissio katsoo hintojen kuvastavan erilaisia kustannusrealiteetteja eikä ole varmaa, sisältyykö niihin valtiontukea.

Kannattavuutta koskeva ennakkoanalyysi

| (176) | Koska luotettavia markkinaviitearvoja ei ole olemassa, komissio katsoo, että on mahdollista käyttää muuta yleisesti hyväksyttyä vakioarviointimenetelmää sen toteamiseksi, onko toimenpide toteutettu tavanomaisin markkinaehdoin. Kun on kyse infrastruktuurista, joka on avoin kaikille käyttäjille ja jota ei ole tarkoitettu tietylle käyttäjälle, komissio katsoo, että markkinataloussijoittajaa/-toimijaa koskevan periaatteen voidaan katsoa täyttyvän, kun infrastruktuurin käyttäjät ennakolta tarkasteluna parantavat asteittain toiminnanharjoittajan kannattavuutta (37). |
| --- | --- |

(176)

Koska luotettavia markkinaviitearvoja ei ole olemassa, komissio katsoo, että on mahdollista käyttää muuta yleisesti hyväksyttyä vakioarviointimenetelmää sen toteamiseksi, onko toimenpide toteutettu tavanomaisin markkinaehdoin. Kun on kyse infrastruktuurista, joka on avoin kaikille käyttäjille ja jota ei ole tarkoitettu tietylle käyttäjälle, komissio katsoo, että markkinataloussijoittajaa/-toimijaa koskevan periaatteen voidaan katsoa täyttyvän, kun infrastruktuurin käyttäjät ennakolta tarkasteluna parantavat asteittain toiminnanharjoittajan kannattavuutta (37).

| (177) | Näin on silloin, kun toiminnanharjoittajan yksittäisen käyttäjän kanssa tekemä sopimus mahdollistaa sen, että toiminnanharjoittaja voi kattaa sopimuksesta johtuvat kustannukset ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin vakaiden keskipitkän aikavälin näkymien perusteella (38). |
| --- | --- |

(177)

Näin on silloin, kun toiminnanharjoittajan yksittäisen käyttäjän kanssa tekemä sopimus mahdollistaa sen, että toiminnanharjoittaja voi kattaa sopimuksesta johtuvat kustannukset ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin vakaiden keskipitkän aikavälin näkymien perusteella (38).

| (178) | Lisäksi tässä analyysissa olisi otettava huomioon kaikki tulot ja kaikki odotettavissa olevat lisäkustannukset, joita toiminnanharjoittajalle aiheutuu kyseessä olevan käyttäjän toimintojen yhteydessä (39). |
| --- | --- |

(178)

Lisäksi tässä analyysissa olisi otettava huomioon kaikki tulot ja kaikki odotettavissa olevat lisäkustannukset, joita toiminnanharjoittajalle aiheutuu kyseessä olevan käyttäjän toimintojen yhteydessä (39).

| (179) | Näihin lisäkustannuksiin kuuluvat kaikki kustannus- ja investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat käyttäjän läsnäolosta (40). Sitä vastoin kustannuksia, jotka lentoasemalle kertyisivät joka tapauksessa riippumatta käyttäjän kanssa tehdystä sopimuksesta, ei pitäisi ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(179)

Näihin lisäkustannuksiin kuuluvat kaikki kustannus- ja investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat käyttäjän läsnäolosta (40). Sitä vastoin kustannuksia, jotka lentoasemalle kertyisivät joka tapauksessa riippumatta käyttäjän kanssa tehdystä sopimuksesta, ei pitäisi ottaa huomioon.

| (180) | Näiden syiden vuoksi komissio katsoo, että markkinataloussijoittajaa/markkinataloustoimijaa koskeva periaate täyttyy, toisin sanoen alennetut maksut eivät anna Propapierille etua seuraavista syistä:






  a) | Jätevedenkäsittelylaitos on avoin kaikille käyttäjille eikä sitä ole omistettu Propapierille. |
| --- | --- | --- |

(180)

Näiden syiden vuoksi komissio katsoo, että markkinataloussijoittajaa/markkinataloustoimijaa koskeva periaate täyttyy, toisin sanoen alennetut maksut eivät anna Propapierille etua seuraavista syistä:

a)

Jätevedenkäsittelylaitos on avoin kaikille käyttäjille eikä sitä ole omistettu Propapierille.

| b) | Propapierin suorittama maksu kattaa toiminnanharjoittamisesta, kunnossapidosta, huollosta, henkilöstöstä ja maksuhallinnosta aiheutuvat kustannukset, laskennalliset poistot ja laskennalliset korot 20 prosentille jätevedenkäsittelylaitokseen sijoitetusta omasta pääomasta. Näin ollen maksu kattaa kaikki lisäkustannukset, joita jätevedenkäsittelylaitoksen toiminnanharjoittajalle syntyy Propapierin toimintojen yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Propapierin suorittama maksu kattaa toiminnanharjoittamisesta, kunnossapidosta, huollosta, henkilöstöstä ja maksuhallinnosta aiheutuvat kustannukset, laskennalliset poistot ja laskennalliset korot 20 prosentille jätevedenkäsittelylaitokseen sijoitetusta omasta pääomasta. Näin ollen maksu kattaa kaikki lisäkustannukset, joita jätevedenkäsittelylaitoksen toiminnanharjoittajalle syntyy Propapierin toimintojen yhteydessä.

| (181) | Kohtuullisesta voittomarginaalista, joka maksuilla on katettava lisäkustannusten lisäksi, voidaan todeta, että käsiteltävänä olevassa asiassa maksut eivät kata pelkästään lisäkustannuksia vaan myös laskennalliset korot 20 prosentille sijoitetusta omasta pääomasta. Vaikka tätä ei voida pitää edellä määritellyn lisäkustannusten laskentatavan perusteella kohtuullisena voittona, muodostaa se kuitenkin toiminnanharjoittajalle lisätulon aivan kuten kohtuullinen voitto tekisi. |
| --- | --- |

(181)

Kohtuullisesta voittomarginaalista, joka maksuilla on katettava lisäkustannusten lisäksi, voidaan todeta, että käsiteltävänä olevassa asiassa maksut eivät kata pelkästään lisäkustannuksia vaan myös laskennalliset korot 20 prosentille sijoitetusta omasta pääomasta. Vaikka tätä ei voida pitää edellä määritellyn lisäkustannusten laskentatavan perusteella kohtuullisena voittona, muodostaa se kuitenkin toiminnanharjoittajalle lisätulon aivan kuten kohtuullinen voitto tekisi.

| (182) | Koska maksut eivät anna Propapierille etua eivätkä sen vuoksi ole valtiontukea, komission ei tarvinnut arvioida, ovatko ne voimassa olevaa tukea (ks. johdanto-osan 123–137 kappale) vai toimintatukea (ks. johdanto-osan 26 kappale) ja olisiko sellainen toimintatuki sisämarkkinoille soveltuvaa. Tämän perusteella komissio voi jättää avoimeksi myös sen, olisiko maksujen takaisinperintä (jos ne luokitellaan toimintatueksi) vastoin luottamuksensuojan periaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. |
| --- | --- |

(182)

Koska maksut eivät anna Propapierille etua eivätkä sen vuoksi ole valtiontukea, komission ei tarvinnut arvioida, ovatko ne voimassa olevaa tukea (ks. johdanto-osan 123–137 kappale) vai toimintatukea (ks. johdanto-osan 26 kappale) ja olisiko sellainen toimintatuki sisämarkkinoille soveltuvaa. Tämän perusteella komissio voi jättää avoimeksi myös sen, olisiko maksujen takaisinperintä (jos ne luokitellaan toimintatueksi) vastoin luottamuksensuojan periaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta.

6.   PÄÄTELMÄ

| (183) | Komissio päättelee, että TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksen, pysäköintialueen ja uuden tien rakentaminen ja Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen eivät ole erityisinfrastuktuuritoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(183)

Komissio päättelee, että TAZV:n jätevedenkäsittelylaitoksen, pysäköintialueen ja uuden tien rakentaminen ja Oder-Spree-kanavan leventäminen/syventäminen eivät ole erityisinfrastuktuuritoimenpiteitä.

| (184) | Lisäksi komissio päättelee, että jätevedenkäsittelystä perityt maksut eivät muodosta valtiontukea. Markkinataloussijoittajaa/markkinataloustoimijaa koskeva periaate täyttyy, ja sen vuoksi Propapier PM2 GmbH ei saa taloudellista etua, |
| --- | --- |

(184)

Lisäksi komissio päättelee, että jätevedenkäsittelystä perityt maksut eivät muodosta valtiontukea. Markkinataloussijoittajaa/markkinataloustoimijaa koskeva periaate täyttyy, ja sen vuoksi Propapier PM2 GmbH ei saa taloudellista etua,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan toteuttamissa infrastruktuuritoimenpiteissä ei ole kyse Propapier PM2 GmbH:lle tarkoitetusta erityisinfrastruktuurista. TAZV:n Propapierilta jätevedenkäsittelylaitoksen käytöstä perimät maksut eivät sisällä valtiontukea. Sen vuoksi infrastruktuuritoimenpiteet ja maksujen määrittämistä koskevat säännöt eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUVL C 7, 12.1.2011, s. 10.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Komission päätös valtiontukiasiassa N 582/2007 (EUVL C 131, 29.5.2008, s. 6). Tuensaajan kanssa kilpaileva yritys Smurfit Kappa valitti päätöksestä Euroopan unionin tuomioistuimeen, joka julisti 10 päivänä heinäkuuta 2012 asiassa T-304/08, Smurfit Kappa Group plc v. komissio, antamassaan tuomiossa komission päätöksen mitättömäksi. Komissio aloitti 15 päivänä toukokuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta aluetuesta yritykselle Propapier (asia SA.23827(2013/C), EUVL C 230, 8.8.2013, s. 39). Menettelyn aloittamista asiassa SA.23827 (2013/C) koskevassa päätöksessä todetaan seuraavaa: ”Jos komissio päättelee asiassa SA.36147 (C 30/10) muodollisen tutkintamenettelyn jälkeen, että muut tukea saaneet investoinnit muodostavat yhdessä Propapierin paperitehdasinvestoinnin kanssa yhden ainoan investoinnin tai että Propapier on saanut muita tukia infrastruktuuritoimenpiteiden muodossa, on arvioitava koko tukipaketin yhdenmukaisuutta aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan kanssa.”

4

(5)  Kuntien taloudellisen infrastruktuurin kehittäminen alueellisen talousrakenteen parantamista koskevan liittovaltion yhteisen tukiohjelman (Gemeinschaftsausgabe (GA) ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) puitesuunnitelman II osan 7 kohdan e alakohdan (laitteiston rakentaminen tai laajentaminen jäteveden ja jätteen loppukäsittelyä tai puhdistamista varten) perusteella.

5

(6)  Saksa ilmoitti 15 päivänä toukokuuta 2013 toimittamissaan huomautuksissa, että tukikelpoisiin 38 561 588 euron kustannuksiin maksettiin tukea 30 849 271 euroa.

6

(7)  Komission 9 päivänä heinäkuuta 2003 tekemä päätös valtiontukiasiassa N 644e/02, C(2003)1999 (EUVL C 197, 21.8.2003, s. 12).

7

(8)  Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg (KAG-laki). Menettelyn aloittamispäätöksen ajankohtana KAG-laista oli voimassa 31 päivän maaliskuuta 2004 versio (GVBl. I/04, nro 08, s. 174), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27 päivänä toukokuuta 2009 annetun lain 1 §:llä (GVBl. I/09, nro 07, s. 160).

8

(9)  Menettelyn aloittamispäätöksen ajankohtana voimassa olleen KAG-lain 6 § kuuluu seuraavasti:

9

Laskettaessa korkoja ja poistoja ei oteta huomioon kolmansien rahoitusosuuksista eikä korkojen tapauksessa myöskään kolmansien avustuksista saatua oman pääoman ehtoista osuutta.

KAG-lain 5 päivänä joulukuuta 2013 muutetussa versiossa (GVBI. I/13, [40]) määrätään seuraavaa:

Laskettaessa korkoja ja poistoja ei oteta huomioon rahoitusosuuksista saatua oman pääoman ehtoista osuutta (korottomat velat). Kunnat ja kuntaliitot voivat käsitellä kolmansien avustuksia kokonaan tai osittain korottomina velkoina ja jättää ne koron laskemisen ulkopuolelle edellyttäen, että se ei vaaranna pysyvää velanhoitoa.

(10)  Menettelyn aloittamispäätöksessä käsiteltiin perusteellisesti jäteveden käsittelyä koskevaa EU:n ja Saksan lainsäädäntöä, johon sisältyvät seuraavat: neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1), Saksan vesitalouslaki (Wasserhaushaltsgesetz), Brandenburgin vesilaki ja Brandenburgin KAG-laki. Tarkempia tietoja asiasta on tämän päätöksen johdanto-osan 40 kappaleessa.

10

(11)  Kolme viimeksi mainittua seikkaa lueteltiin menettelyn aloittamispäätöksessä erityisiksi syiksi aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Vaikka kysymys siitä, onko jätevedenkäsittelylaitoksessa kyse erityisinfrastruktuurista, otettiin esiin ainoastaan arvioitaessa sitä, muodostavatko alennetut maksut tuen (ks. menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 86–89 kappale), kantelija esitti tämän alkuperäiseen kanteluun sisältyvän näkökohdan uudelleen muodollisessa tutkintamenettelyssä. Tämä näkökohta (yhdessä kaikkien muiden kantelijan esittämien seikkojen kanssa) välitettiin Saksan viranomaisille, jotka käsittelivät asiaa vastauksissaan. Koska Saksalla oli riittävästi mahdollisuuksia ottaa kantaa väitteisiin, jotka koskivat jätevedenkäsittelylaitoksen omistamista tietylle yritykselle, komissio katsoo, että tätä kysymystä voidaan tarkastella tässä päätöksessä.

11

(12)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

12

(13)  Kantelu koskee myös voimalaitosta, joka oli alun perin osa ilmoitettua Propapierin investointihanketta. Saksa on kuitenkin ilmoittanut komissiolle, että hanketta muutettiin myöhemmin siten, että voimalaitos ei enää ollut mukana ilmoituksessa, ja se vähensi alun perin hyväksyttyä tukimäärää. Sen vuoksi komissio ei pidä tarpeellisena jatkaa kantelun käsittelyä tämän seikan osalta.

13

(14)  Katso menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 87 ja 88 kappale.

14

(15)  EU:n vesipuitedirektiivin 9 artiklassa todetaan vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisesta seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden on otettava huomioon vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen periaate mukaan lukien ympäristö- ja luonnonvarakustannukset, ja silloin on otettava huomioon liitteen III mukainen taloudellinen analyysi ja erityisesti pilaaja maksaa -periaate.”

15

(16)  Katso menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 69 kappale.

16

(17)  EYVL L 260, 6.10.1999, s. 1, erityisesti II.4.4 ja IV.3.3.1 jakso.

17

(18)  EYVL L 12, 15.1.2002, s. 1, erityisesti johdanto-osan 196 ja 201 kappale.

18

(19)  Lisäksi Saksa väitti jo ennen menettelyn aloittamispäätöksen tekemistä, että komissio hyväksyi asiassa Lenzing Lyocell (EYVL L 38, 8.2.2001, s. 33, johdanto-osan 41 kappale) Itävallan esittämät todisteet, jotka osoittivat, että 0,50 euron hinta kuutiometriltä oli 1990-luvun puolivälin jälkeen tavanomainen markkinahinta jäteveden käsittelylle. Komissio totesi kuitenkin menettelyn aloittamispäätöksessä, että asiassa Lenzing Lyocell tehty päätös koskee tosiseikkoja, jotka vallitsivat yli kymmenen vuotta ennen nyt käsiteltävänä olevaa asiaa, ja kyseessä oli toinen jäsenvaltio.

19

(20)  Brandenburgin osavaltion kunnallissäännön (Kommunalverfassung des Landes Brandenburg, BbgKVerf) 12 §:n 2 momentti yhdessä TAZV:n Eisenhüttenstadtin teollisuusalueella sijaitsevan jätevedenkäsittelylaitoksen yhtiöjärjestyksen 7 §:n 1 momentti ja 8 §:n f alamomentti.

20

(21)  Julkisasiamies Van Gervenin 28 päivänä huhtikuuta 1993 asiassa C-225/91 (Matra v. komissio) antama ratkaisuehdotus, Kok. 1993, s. I-3202, 28 kohta.

21

(22)  Kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin.

22

(23)  Saatavilla osoitteessa www.ipwonline.de

23

(24)  Yhdistetyt asiat T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG v. komissio, sekä T-443/08, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt v. komissio, unionin tuomioistuimen tuomio 24.3.2011, vahvistettu myöhemmin asiassa C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH v. komissio, 19.12.2012 annetulla tuomiolla.

24

(25)  Saksa toimitti tiivistelmän Saksan lainsäädännöstä ja säädöksistä, jotka koskevat maksun laskentaa kaikissa 16 osavaltiossa. Yhdessäkään laissa ei säädetä, että avustuksille lasketut laskennalliset korot voitaisiin ottaa huomioon. Ks. 1.11.2013 päivätyn Saksan kirjeen liite 10.

25

(26)  Ks. alaviite 19, jossa selitetään asian merkityksellisyyttä.

26

(27)  Ks. yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 30.4.2002, Kok., s. II-2309, 111 kohta.

27

(28)  Asia C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA v. Office National du Ducroire, unionin tuomioistuimen tuomio 9.8.1994, Kok., s. I-3829, 29 kohta.

28

(29)  Baijerin laissa annetaan kunnille vain yleinen oikeutus periä maksuja, mutta lain täytäntöönpanosta annetussa tuomioistuimen tuomiossa viitataan maksujen määrittämisen osalta PrKAG-lain asiaa koskeviin momentteihin.

29

(30)  Maksut on yleensä määritettävä siten, että niillä katetaan laitoksen hallinnointi- ja kunnossapitokustannukset, mukaan lukien sijoitetulle pääomalle lasketuista koroista ja pääoman takaisinmaksusta aiheutuvat kulut.

30

(31)  Nordrhein-Westfalenin KAG-lain 6 §:n 1 momentti ja Brandenburgin KAG-lain 6 §: Arvioidut maksut eivät saa ylittää laitoksen arvioituja kustannuksia. Nordrhein-Westfalenin KAG-lain 6 §:n 2 momentin ja Brandenburgin KAG-lain 6 §:n 2 momentin mukaan kustannuksiin kuuluvat myös kolmansien palveluista maksetut korvaukset, poistot, jotka on jaettava tasaisesti laitoksen oletetun käyttöiän tai suorituskyvyn mukaan, sekä kohtuullinen korko sijoitetulle pääomalle. Laskettaessa korkoa ei oteta huomioon kolmansien rahoitusosuuksista tai avustuksista saatua omaa pääomaa.

31

(32)  Gesetz über die Selbstverwaltung der Gemeinden und Gemeindeverbände in der DDR vom 17. Mai 1990.

32

(33)  Perustuslain 23 päivänä toukokuuta 1949 päivätyn version 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

33

(34)  Komission päätös, tehty 2 päivänä elokuuta 2002, Espanjan toteuttamista toimenpiteistä ja valtiontuesta Benidormissa (Alicantessa) sijaitsevan Terra Mítica SA -teemapuiston hyväksi, EUVL L 91, 8.4.2003. s. 23, johdanto-osan 64 kappale.

34

(35)  Katso menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 66 ja 68 kappale.

35

(36)  Asia 30/59, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkea viranomainen, tuomio 23.2.1961, Kok., s. 1; asia C-200/97, Ecotrade v. AFS, tuomio 1.12.1998, Kok., s. I-7907, 34 kohta; asia C-6/97, Italia v. komissio, tuomio 19.5.1999, Kok., s. I-2981, 15 kohta.

36

(37)  Ks. valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen suuntaviivojen 63 kohta (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3).

37

(38)  Ks. edellinen alaviite.

38

(39)  Jos toiminnanharjoittajan on esimerkiksi laajennettava tai mukautettava infrastruktuuria tietyn käyttäjän tarpeiden vuoksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Ks. valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen suuntaviivojen 64 kohdan neljäs lause.

39

(40)  Ks. valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen komission suuntaviivojen 64 kohta ja asiassa SA.1885 – C 5/08 (ex NN 58/07) – Aarhus Lufthavn A/S:n Ryanairille myöntämät laittomat valtiontukijärjestelyt – annetun komission päätöksen johdanto-osan 94 kappale.

40

---