# Eiropas Savienības L 80/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 80 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 25. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 80

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 25. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/454 (2014. gada 9. jūlijs) par valsts atbalstu SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), ko Grieķija sniegusi Alpha Bank Group saistībā ar: Alpha Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, – Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A., – Evijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A., – Dodekanesas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4662)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/455 (2014. gada 23. jūlijs) par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/456 (2014. gada 5. septembris) par atbalsta shēmu SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ko īstenojusi Bulgārijas Republika saistībā ar meža zemes maiņu (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6207)  (
  1
  ) | 100 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/454 (2014. gada 9. jūlijs) par valsts atbalstu SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), ko Grieķija sniegusi Alpha Bank Group saistībā ar: Alpha Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, – Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A., – Evijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A., – Dodekanesas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4662)

   (
  1
  )

Alpha Bank Group

Alpha Bank S.A.

Alpha Bank S.A.

Alpha Bank S.A.

Alpha Bank S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4662)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/455 (2014. gada 23. jūlijs) par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)

   (
  1
  )

Piraeus Bank Group

Piraeus Bank S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)

1

49

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/456 (2014. gada 5. septembris) par atbalsta shēmu SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ko īstenojusi Bulgārijas Republika saistībā ar meža zemes maiņu (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6207)  (
  1
  )

1

100

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses ( OV L 261, 30.8.2014. ) | 128 |

Labojumi

*

Labojums Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses ( OV L 261, 30.8.2014. )

( OV L 261, 30.8.2014. )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 80/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/454

(2014. gada 9. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), ko Grieķija sniegusi Alpha Bank Group saistībā ar:

| — | Alpha Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, |
| --- | --- |

—

Alpha Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu,

| — | Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A., |
| --- | --- |

—

Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.,

| — | Evijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A., |
| --- | --- |

—

Evijas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.,

| — | Dodekanesas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

Dodekanesas kooperatīvās bankas noregulējumu ar nodošanas rīkojumu Alpha Bank S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4662)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   AR ALPHA BANK SAISTĪTĀ PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem – rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizdevumu pasākumam (1). Saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Alpha Bank Group (turpmāk – “Banka”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem – rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizdevumu pasākumam (1). Saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Alpha Bank Group (turpmāk – “Banka”).

| (2) | Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā tika paredzēts, ka pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem ir jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā tika paredzēts, ka pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem ir jāpaziņo Komisijai.

| (3) | Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju reģistrēja kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32786 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju reģistrēja kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32786 (2011/PN).

| (4) | Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (2). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ĀLP”). |
| --- | --- |

(4)

Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (2). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ĀLP”).

| (5) | Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizāciju EUR 1 900 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pārejas rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

(5)

Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizāciju EUR 1 900 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pārejas rekapitalizācija”).

| (6) | Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību dokumentu, ko Bankai bija iesniedzis HFSF. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34823 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots. |
| --- | --- |

(6)

Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību dokumentu, ko Bankai bija iesniedzis HFSF. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34823 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.

| (7) | Komisija ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk – “Alpha lēmums par procedūras sākšanu”) (3). |
| --- | --- |

(7)

Komisija ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk – “Alpha lēmums par procedūras sākšanu”) (3).

| (8) | HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole S.A. (turpmāk – “Crédit Agricole”). Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja akciju iegādes līgumu. |
| --- | --- |

(8)

HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole S.A. (turpmāk – “Crédit Agricole”). Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja akciju iegādes līgumu.

| (9) | Pirms tam Grieķijas iestādes bija informējušas Komisijas dienestus par procesa attīstību un par Emporiki Bank iespējamās iegādes nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Pirms tam Grieķijas iestādes bija informējušas Komisijas dienestus par procesa attīstību un par Emporiki Bank iespējamās iegādes nosacījumiem.

| (10) | Komisijas dienesti 2012. gada 23. novembrī nosūtīja vēstuli Grieķijas iestādēm, ietverot savu provizorisko novērtējumu par iegādi. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas dienesti 2012. gada 23. novembrī nosūtīja vēstuli Grieķijas iestādēm, ietverot savu provizorisko novērtējumu par iegādi.

| (11) | HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (turpmāk – “otrā pārejas rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par HFSF dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (4). Grieķijas iestādes par šiem pasākumiem Komisijai paziņoja 2012. gada 27. decembrī (5). |
| --- | --- |

(11)

HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (turpmāk – “otrā pārejas rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par HFSF dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (4). Grieķijas iestādes par šiem pasākumiem Komisijai paziņoja 2012. gada 27. decembrī (5).

| (12) | Banka 2013. gada maijā paziņoja, ka ir sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 457,1 miljona apmērā un visu piedāvāto akciju piešķiršana papildu privātā izvietošanā EUR 92,9 miljonu apmērā. HFSF2013. gada 3. jūnijā konvertēja pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

(12)

Banka 2013. gada maijā paziņoja, ka ir sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 457,1 miljona apmērā un visu piedāvāto akciju piešķiršana papildu privātā izvietošanā EUR 92,9 miljonu apmērā. HFSF2013. gada 3. jūnijā konvertēja pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”).

| (13) | Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.

| (14) | Grieķijas iestādes 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās sniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6). |
| --- | --- |

(14)

Grieķijas iestādes 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās sniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6).

| (15) | Komisijai ir bijušas daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai ir bijušas daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.

| (16) | Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(16)

Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

1.2.   PROCEDŪRA, KAS SAISTĪTA AR VALSTS ATBALSTU, KURŠ PIEŠĶIRTS TRIM KOOPERATĪVAJĀM BANKĀM

| (17) | Grieķija 2013. gada 3. decembrī informēja Komisiju par triju kooperatīvo banku (turpmāk – “trīs kooperatīvās bankas”), proti, Dodekanesas kooperatīvās bankas (turpmāk – “Dodekanesas banka”), Evijas kooperatīvās bankas (turpmāk – “Evijas banka”) un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas (turpmāk – “Rietummaķedonijas banka”), gaidāmo noregulējumu. |
| --- | --- |

(17)

Grieķija 2013. gada 3. decembrī informēja Komisiju par triju kooperatīvo banku (turpmāk – “trīs kooperatīvās bankas”), proti, Dodekanesas kooperatīvās bankas (turpmāk – “Dodekanesas banka”), Evijas kooperatīvās bankas (turpmāk – “Evijas banka”) un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas (turpmāk – “Rietummaķedonijas banka”), gaidāmo noregulējumu.

| (18) | Komisijas dienesti 2013. gada 4. decembrī pieprasīja Grieķijai iesniegt informāciju par triju kooperatīvo banku gaidāmo noregulējumu. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas dienesti 2013. gada 4. decembrī pieprasīja Grieķijai iesniegt informāciju par triju kooperatīvo banku gaidāmo noregulējumu.

| (19) | Grieķija 2013. gada 5. decembrī iesniedza pieprasīto informāciju Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(19)

Grieķija 2013. gada 5. decembrī iesniedza pieprasīto informāciju Komisijas dienestiem.

| (20) | Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī turpināja īstenot triju kooperatīvo banku noregulējumu un triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu nodošanu Bankai. |
| --- | --- |

(20)

Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī turpināja īstenot triju kooperatīvo banku noregulējumu un triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu nodošanu Bankai.

| (21) | Grieķija 2013. gada 17. decembrī paziņoja par valsts atbalstu, kas tika sniegts saistībā ar triju kooperatīvo banku noregulējumu. |
| --- | --- |

(21)

Grieķija 2013. gada 17. decembrī paziņoja par valsts atbalstu, kas tika sniegts saistībā ar triju kooperatīvo banku noregulējumu.

2.   APRAKSTS

2.1.   BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS

2.1.1.   Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija

| (22) | Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (7). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.

  1.   tabula


  Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.–2013. gads












  Grieķija | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālā IKP pieaugums (%) | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Avots: | Eurostat, pieejams tiešsaistē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115. |

(22)

Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (7). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.

1.   tabula

Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.–2013. gads

Grieķija

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Reālā IKP pieaugums (%)

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Avots:

Eurostat, pieejams tiešsaistē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.

| (23) | Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GVO”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GVO, paredzot nominālo diskontu 53,5 % apmērā un ilgākus atmaksas termiņus (8). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (9). Šīs apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm: vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % apmērā no veco GVO nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas ar atpakaļejošu spēku tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.

  2.   tabula


  Galveno Grieķijas banku kopējie zaudējumi PSI rezultātā (miljonos EUR)














  Bankas | Nominālā summa / GVO nominālā summa (1) | Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2) | Kopējā nominālā summa (3) = (1) + (2) | GVO PSI zaudējumi (4) | Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5) | Kopējie bruto PSI zaudējumi (6) = (4) + (5) | Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / 1. līmeņa pamata kapitāls (10) (2011. gada decembris) (%) | Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / kopējie aktīvi (2011. gada decembris) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Emporiki | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Avots: | Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp. |

(23)

Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GVO”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GVO, paredzot nominālo diskontu 53,5 % apmērā un ilgākus atmaksas termiņus (8). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (9). Šīs apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm: vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % apmērā no veco GVO nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas ar atpakaļejošu spēku tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.

2.   tabula

Galveno Grieķijas banku kopējie zaudējumi PSI rezultātā (miljonos EUR)

Bankas

Nominālā summa / GVO nominālā summa (1)

Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2)

Kopējā nominālā summa (3) = (1) + (2)

GVO PSI zaudējumi (4)

Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5)

Kopējie bruto PSI zaudējumi (6) = (4) + (5)

Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / 1. līmeņa pamata kapitāls (10) (2011. gada decembris) (%)

Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā / kopējie aktīvi (2011. gada decembris) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Emporiki

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Avots:

Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.

| (24) | Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās recesijas dēļ Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (11). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock sagatavoto prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (12). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā, ir apkopoti 3. tabulā.

  3.   tabula


  2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)














  Bankas | Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2011. gada dec.) (1) | Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā (2011. gada dec.) (2) | Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūnijs) (3) | Bruto kumulatīvie zaudējumi, prognozes par kredītrisku (4) | Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.) (5) | Iekšējā kapitāla radīšana (6) | Pirmā līmeņa mērķa pamata kapitāls (2014. gada dec.) (7) | Kapitāla vajadzības (8) = (7) – [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Emporiki | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Avots: | Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp. |

(24)

Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās recesijas dēļ Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (11). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock sagatavoto prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (12). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā, ir apkopoti 3. tabulā.

3.   tabula

2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)

Bankas

Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2011. gada dec.) (1)

Kopējie bruto zaudējumi PSI rezultātā (2011. gada dec.) (2)

Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūnijs) (3)

Bruto kumulatīvie zaudējumi, prognozes par kredītrisku (4)

Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.) (5)

Iekšējā kapitāla radīšana (6)

Pirmā līmeņa mērķa pamata kapitāls (2014. gada dec.) (7)

Kapitāla vajadzības (8) = (7) – [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Emporiki

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Avots:

Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.

| (25) | Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (13). Grieķijas Banka atzina, ka dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Piraeus Bank un Alpha Bank) (14). Tās saņēma pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (13). Grieķijas Banka atzina, ka dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Piraeus Bank un Alpha Bank) (14). Tās saņēma pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.

| (26) | Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu peļņas maržu. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansējuma tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (15) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP), ko piešķīra Grieķijas Banka. |
| --- | --- |

(26)

Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu peļņas maržu. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansējuma tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (15) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ārkārtas likviditātes palīdzība (ĀLP), ko piešķīra Grieķijas Banka.

| (27) | Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GVO, ko ieguldītāji bija saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % apmērā no GVO nominālvērtības (16). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatoti PSI programmas laikā attiecībā uz minētajām jaunajām GVO, kļuva galīgi un neatgriezeniski (17). |
| --- | --- |

(27)

Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GVO, ko ieguldītāji bija saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % apmērā no GVO nominālvērtības (16). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatoti PSI programmas laikā attiecībā uz minētajām jaunajām GVO, kļuva galīgi un neatgriezeniski (17).

| (28) | Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF. |
| --- | --- |

(28)

Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.

| (29) | Šo četru banku pārejas rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā parastās akcijās, un katrā no minētajām četrām bankām HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no akciju paketes. To banku gadījumā, kurām izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Piraeus Bank S.A. un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, savukārt privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām. |
| --- | --- |

(29)

Šo četru banku pārejas rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā parastās akcijās, un katrā no minētajām četrām bankām HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no akciju paketes. To banku gadījumā, kurām izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Piraeus Bank S.A. un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, savukārt privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.

| (30) | Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “KZP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, kas saistīti ar Grieķijas risku ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja KZP atbilstoši diviem makroekonomikas scenārijiem – pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar konsultanta palīdzību. |
| --- | --- |

(30)

Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “KZP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, kas saistīti ar Grieķijas risku ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja KZP atbilstoši diviem makroekonomikas scenārijiem – pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar konsultanta palīdzību.

| (31) | Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testu (turpmāk – “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testu (turpmāk – “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.

| (32) | Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) KZP (18) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamatscenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.

  4.   tabula


  2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamatscenārija gadījumā (miljonos EUR)













  Bankas | Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2013. gada jūnijs) (1) | Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2) | KZP – Grieķijas risks (3) | KZP – ārvalstu risks (19) (4) | Iekšējā kapitāla nodrošināšana (5) | Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs spriedzes testā (2016. gada dec.) (6) | Kapitāla vajadzības (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG
   (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank
   (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Avots: | Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp. |

(32)

Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) KZP (18) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamatscenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.

4.   tabula

2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamatscenārija gadījumā (miljonos EUR)

Bankas

Pirmā līmeņa atsauces pamata kapitāls (2013. gada jūnijs) (1)

Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)

KZP – Grieķijas risks (3)

KZP – ārvalstu risks (19) (4)

Iekšējā kapitāla nodrošināšana (5)

Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)

Kapitāla vajadzības (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG
   (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank
   (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Avots:

Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.

| (33) | Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju. |
| --- | --- |

(33)

Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju.

| (34) | Laikposmā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas turpināja īstenot kapitāla palielināšanu. |
| --- | --- |

(34)

Laikposmā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas turpināja īstenot kapitāla palielināšanu.

2.1.2.   Atbalsta saņēmējs

| (35) | Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Dienvidaustrumeiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (turpmāk – “BDMR”)), kā arī Apvienotajā Karalistē. Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā sniedz pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem, kā arī privātbanķiera pakalpojumus un nodarbojas ar aktīvu pārvaldību, sniedz valsts kases un ieguldījumu bankas pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 30. septembrī nodarbināja kopumā 17 119 darbiniekus, no kuriem aptuveni viena trešā daļa strādāja Dienvidaustrumeiropā un Apvienotajā Karalistē, savukārt pārējās divas trešdaļas – Grieķijā (22). |
| --- | --- |

(35)

Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Dienvidaustrumeiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (turpmāk – “BDMR”)), kā arī Apvienotajā Karalistē. Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā sniedz pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem, kā arī privātbanķiera pakalpojumus un nodarbojas ar aktīvu pārvaldību, sniedz valsts kases un ieguldījumu bankas pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 30. septembrī nodarbināja kopumā 17 119 darbiniekus, no kuriem aptuveni viena trešā daļa strādāja Dienvidaustrumeiropā un Apvienotajā Karalistē, savukārt pārējās divas trešdaļas – Grieķijā (22).

| (36) | Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 6 043 miljonu apmērā. Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 4 786 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un pilnībā tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (23). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Minētā pārdošana radīja tai zaudējumus saistībā ar jaunajām GVO. |
| --- | --- |

(36)

Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 6 043 miljonu apmērā. Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 4 786 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un pilnībā tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (23). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Minētā pārdošana radīja tai zaudējumus saistībā ar jaunajām GVO.

| (37) | Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir doti 5. tabulā.

  5.   tabula



  Alpha Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā











  Peļņa un zaudējumi
  (miljonos EUR) | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | Provizoriski 2012. g. dati
  (ietverot Emporiki) | 2013. g.
  (ietverot Emporiki) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ienākumi no procentiem | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Kopējie ienākumi no pamatdarbības | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Kopējie pamatdarbības izdevumi | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Ienākumi pirms dalības | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās, lai segtu kredītrisku | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās saistībā ar GVO un aizdevumiem, kas atbilst PSI | — | –4 789 | — | — | — |
| Negatīva nemateriālā vērtība | | | | | 3 283 |
| Neto peļņa/zaudējumi | 86 | –3 810 | –1 086 | n/a | 2 922 |
| Selektīvi apjoma rādītāji
  (miljonos EUR) | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | Provizoriski 2012. g. dati
  (ietverot Emporiki) | 2013. g.
  (ietverot Emporiki) |
| Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (neto) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Noguldījumi | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Kopējie aktīvi | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Kopējais pašu kapitāls (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Avoti: | 2013. gads: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.
  Provizoriskie 2012. gada dati: Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 24. lpp.;
  2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf;
  2010. gads: 2011. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf. |

(37)

Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir doti 5. tabulā.

5.   tabula

Alpha Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā

Peļņa un zaudējumi

(miljonos EUR)

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Provizoriski 2012. g. dati

(ietverot Emporiki)

2013. g.

(ietverot Emporiki)

Neto ienākumi no procentiem

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Kopējie ienākumi no pamatdarbības

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Kopējie pamatdarbības izdevumi

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Ienākumi pirms dalības

1 101

1 187

327

80

918

Zaudējumi no vērtības samazināšanās, lai segtu kredītrisku

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Zaudējumi no vērtības samazināšanās saistībā ar GVO un aizdevumiem, kas atbilst PSI

—

–4 789

—

—

—

Negatīva nemateriālā vērtība

3 283

Neto peļņa/zaudējumi

86

–3 810

–1 086

n/a

2 922

Selektīvi apjoma rādītāji

(miljonos EUR)

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Provizoriski 2012. g. dati

(ietverot Emporiki)

2013. g.

(ietverot Emporiki)

Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (neto)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Noguldījumi

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Kopējie aktīvi

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Kopējais pašu kapitāls (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Avoti:

2013. gads: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.

Provizoriskie 2012. gada dati: Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 24. lpp.;

2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf;

2010. gads: 2011. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.

| (38) | No 5. tabulā dotajiem datiem var secināt, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 4 786 miljoni (25)), tā cieta arī no ienākumu samazināšanās (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 152 % (26), bet 34 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma (27). |
| --- | --- |

(38)

No 5. tabulā dotajiem datiem var secināt, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 4 786 miljoni (25)), tā cieta arī no ienākumu samazināšanās (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 152 % (26), bet 34 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma (27).

| (39) | Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 262 miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 262 miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā.

| (40) | Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1,2 miljardiem, lai segtu 39. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijas turētās priekšrocību akcijas EUR 940 miljonu vērtībā (28). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumam 2014. gada aprīlī, HFSF neapņēmās iepludināt kapitālu Bankas kapitāla palielināšanā gadījumā, ja nebūtu pietiekama privātā pieprasījuma. Bankas kapitāla palielinājums tika panākts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana, anulējot akcionāru pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Parakstīšanās cena tika noteikta EUR 0,66 apmērā par akciju. |
| --- | --- |

(40)

Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1,2 miljardiem, lai segtu 39. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijas turētās priekšrocību akcijas EUR 940 miljonu vērtībā (28). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumam 2014. gada aprīlī, HFSF neapņēmās iepludināt kapitālu Bankas kapitāla palielināšanā gadījumā, ja nebūtu pietiekama privātā pieprasījuma. Bankas kapitāla palielinājums tika panākts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana, anulējot akcionāru pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Parakstīšanās cena tika noteikta EUR 0,66 apmērā par akciju.

| (41) | Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 17. aprīlī paziņoja, ka tā ir izpirkusi Grieķijas priekšrocību akcijas par kopējo summu EUR 940 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(41)

Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 17. aprīlī paziņoja, ka tā ir izpirkusi Grieķijas priekšrocību akcijas par kopējo summu EUR 940 miljonu apmērā.

2.2.   CITU GRIEĶIJAS BANKU IEGĀDE, KO VEICA BANKA

2.2.1.   
  Emporiki Bank iegāde

| (42) | Emporiki Bank tika dibināta 1882. gadā. |
| --- | --- |

(42)

Emporiki Bank tika dibināta 1882. gadā.

| (43) | Crédit Agricole grupa 2000. gadā sākotnēji iegādājās Emporiki Bank kapitāla daļu 6,7 % apmērā. Emporiki Bank 2006. gadā kļuva par Crédit Agricole meitasuzņēmumu, kad minētā grupa iegādājās tās kontrolpaketi. Tolaik Crédit Agricole palielināja savā turējuma esošo Emporiki Bank akciju daļu līdz 94,99 %. |
| --- | --- |

(43)

Crédit Agricole grupa 2000. gadā sākotnēji iegādājās Emporiki Bank kapitāla daļu 6,7 % apmērā. Emporiki Bank 2006. gadā kļuva par Crédit Agricole meitasuzņēmumu, kad minētā grupa iegādājās tās kontrolpaketi. Tolaik Crédit Agricole palielināja savā turējuma esošo Emporiki Bank akciju daļu līdz 94,99 %.

| (44) | Emporiki Bank sniedza visus banku pakalpojumus (privātpersonu un uzņēmumu apkalpošana), tostarp ieguldījumu bankas pakalpojumus, aktīvu pārvaldību, portfeļa pārvaldību un finanšu pakalpojumus kopumā. Grieķijā tā savus pakalpojumus piedāvāja ar 323 filiāļu tīkla starpniecību, ārvalstīs – ar savu filiāļu Kiprā starpniecību, kā arī ar meitasuzņēmumu Kiprā, Bulgārijā, Albānijā un Rumānijā starpniecību (29). Emporiki Bank2012. gada 31. decembrī nodarbināja 4 230 darbiniekus. |
| --- | --- |

(44)

Emporiki Bank sniedza visus banku pakalpojumus (privātpersonu un uzņēmumu apkalpošana), tostarp ieguldījumu bankas pakalpojumus, aktīvu pārvaldību, portfeļa pārvaldību un finanšu pakalpojumus kopumā. Grieķijā tā savus pakalpojumus piedāvāja ar 323 filiāļu tīkla starpniecību, ārvalstīs – ar savu filiāļu Kiprā starpniecību, kā arī ar meitasuzņēmumu Kiprā, Bulgārijā, Albānijā un Rumānijā starpniecību (29). Emporiki Bank2012. gada 31. decembrī nodarbināja 4 230 darbiniekus.

| (45) | Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un citus atbilstīgus vērtspapīrus, kuru nominālvērtība bija EUR 766 miljoni. Kā parādīts 2. tabulā, Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 590 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, kas pilnībā tika iegrāmatoti 2011. gada pārskatos. Kā parādīts 3. tabulā, Emporiki Bank kapitāla vajadzības tika lēstas EUR 2 475 miljonu apmērā un tika aprēķinātas, pamatojoties uz Grieķijas Bankas īstenoto 2012. gada spriedzes testu par laikposmu no 2011. gada 31. decembra līdz 2014. gada 31. decembrim, kurš balstījās uz Blackrock sagatavotajām prognozēm par aizdevumu zaudējumiem. |
| --- | --- |

(45)

Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GVO un citus atbilstīgus vērtspapīrus, kuru nominālvērtība bija EUR 766 miljoni. Kā parādīts 2. tabulā, Bankas kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 590 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, kas pilnībā tika iegrāmatoti 2011. gada pārskatos. Kā parādīts 3. tabulā, Emporiki Bank kapitāla vajadzības tika lēstas EUR 2 475 miljonu apmērā un tika aprēķinātas, pamatojoties uz Grieķijas Bankas īstenoto 2012. gada spriedzes testu par laikposmu no 2011. gada 31. decembra līdz 2014. gada 31. decembrim, kurš balstījās uz Blackrock sagatavotajām prognozēm par aizdevumu zaudējumiem.

| (46) | HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole. |
| --- | --- |

(46)

HFSF2012. gada 12. oktobrī sniedza Bankai savu piekrišanu par Emporiki Bank iegādi no Crédit Agricole.

| (47) | Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja “2012. gada 16. oktobra akciju iegādes līgumu starp Crédit Agricole S.A. un Alpha Bank S.A. par Emporiki Bank of Greece S.A. pārdošanu un iegādi”. Pēc pienācīgas finanšu pārbaudes pabeigšanas Crédit Agricole iepludināja kopējo kapitāla summu EUR 2 893 miljonu apmērā, vienlaikus pilnībā parakstoties uz Bankas emitētajām konvertējamām obligācijām EUR 150 miljonu vērtībā (30). Bankai pēc tam bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētā Emporiki Bank par vienu euro. Saskaņā ar akciju iegādes līgumu Banka neiegādājās Emporiki Bank ārvalstu meitasuzņēmumus, kas palika Crédit Agricole īpašumā, izņemot Emporiki Bank Kipras filiāli, kas veidoja aktīvus EUR 0,5 miljardu apmērā un ietilpa Bankas iegādātajā daļā. |
| --- | --- |

(47)

Crédit Agricole un Banka 2012. gada 16. oktobrī parakstīja “2012. gada 16. oktobra akciju iegādes līgumu starp Crédit Agricole S.A. un Alpha Bank S.A. par Emporiki Bank of Greece S.A. pārdošanu un iegādi”. Pēc pienācīgas finanšu pārbaudes pabeigšanas Crédit Agricole iepludināja kopējo kapitāla summu EUR 2 893 miljonu apmērā, vienlaikus pilnībā parakstoties uz Bankas emitētajām konvertējamām obligācijām EUR 150 miljonu vērtībā (30). Bankai pēc tam bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētā Emporiki Bank par vienu euro. Saskaņā ar akciju iegādes līgumu Banka neiegādājās Emporiki Bank ārvalstu meitasuzņēmumus, kas palika Crédit Agricole īpašumā, izņemot Emporiki Bank Kipras filiāli, kas veidoja aktīvus EUR 0,5 miljardu apmērā un ietilpa Bankas iegādātajā daļā.

| (48) | Emporiki Bank kapitāla pietiekamības rādītājs 2012. gada 31. decembrī, pēc Crédit Agricole īstenotās rekapitalizācijas, bija 17,6 %, savukārt tās pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 13,5 %. |
| --- | --- |

(48)

Emporiki Bank kapitāla pietiekamības rādītājs 2012. gada 31. decembrī, pēc Crédit Agricole īstenotās rekapitalizācijas, bija 17,6 %, savukārt tās pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 13,5 %.

| (49) | Banka 2013. gada 1. februārī paziņoja, ka ir pabeigta Emporiki Bank visa akciju kapitāla nodošana Bankai (31). |
| --- | --- |

(49)

Banka 2013. gada 1. februārī paziņoja, ka ir pabeigta Emporiki Bank visa akciju kapitāla nodošana Bankai (31).

| (50) | Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011. un 2012. gada decembrī un 2013. gada janvārī ir doti 6. tabulā.

  6.   tabula



  Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. gadā un 2013. gada janvārī










  Miljardos EUR | 2010. gada 31. decembrī
  (konsolidēti) | 2011. gada 31. decembrī
  (konsolidēti) | 2012. gada decembrī
  (Bankas iegādātā daļa) | 2013. gada janvārī
  (Bankas iegādātā daļa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvi kopā | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Kopējie bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Uzkrājumi | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Klientiem pienākošās summas | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Eurosistēmas finansējums | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Kopējais pašu kapitāls | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Zaudējumi pēc nodokļiem | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Neto aizdevumi/depozīti | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Avoti: | 2013. gada janvāris: Alpha Bank 2012. finanšu gada rezultāti, 2013. gada 27. marta prezentācija (pieejama tiešsaistē: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf);
  2012. gada decembris: Alpha Bank un Emporiki Bank galvenie rādītāji, pieejami tiešsaistē: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2;
  2011. un 2010. gads: Emporiki Bank konsolidētie finanšu pārskati uz 2011. gada 31. decembri. |

(50)

Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011. un 2012. gada decembrī un 2013. gada janvārī ir doti 6. tabulā.

6.   tabula

Emporiki Bank pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. gadā un 2013. gada janvārī

Miljardos EUR

2010. gada 31. decembrī

(konsolidēti)

2011. gada 31. decembrī

(konsolidēti)

2012. gada decembrī

(Bankas iegādātā daļa)

2013. gada janvārī

(Bankas iegādātā daļa)

Aktīvi kopā

26,78

21,7

19,5

18,2

Kopējie bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem

24

23,48

19,85

19,8

Uzkrājumi

2,8

4,4

5

5

Klientiem pienākošās summas

12,2

11,3

12,68

12,9

Eurosistēmas finansējums

0,3

1,77

1,2

1,2

Kopējais pašu kapitāls

0,9

0,9

1,73

2,3

Zaudējumi pēc nodokļiem

–0,87

–1,76

–1,5

Neto aizdevumi/depozīti

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Avoti:

2013. gada janvāris: Alpha Bank 2012. finanšu gada rezultāti, 2013. gada 27. marta prezentācija (pieejama tiešsaistē: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf);

2012. gada decembris: Alpha Bank un Emporiki Bank galvenie rādītāji, pieejami tiešsaistē: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2;

2011. un 2010. gads: Emporiki Bank konsolidētie finanšu pārskati uz 2011. gada 31. decembri.

2.2.2.   Triju kooperatīvo banku izraudzīto pasīvu iegāde

| (51) | Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī izlēma turpināt triju kooperatīvo banku, t. i., Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas, noregulējumu. |
| --- | --- |

(51)

Grieķijas Banka 2013. gada 8. decembrī izlēma turpināt triju kooperatīvo banku, t. i., Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas, noregulējumu.

| (52) | Grieķijas Banka turpināja īstenot iegādes un pārņemšanas procedūru (32), saskaņā ar kuru pircējam tiktu nodoti visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, un prasījumi un pasīvi pret Grieķijas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondu, izņemot aizdevumus. Grieķijas Banka sazinājās ar četrām sistēmiskajām Grieķijas bankām, jo saskaņā ar Grieķijas Bankas pārliecību noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus (2013. gada 5. decembrī). Grieķijas Banka uzskatīja, ka Bankas piedāvājums ir labāks. Banka kā atlīdzību piedāvāja summu, kas atbilda 2,1 % no nodotajiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

(52)

Grieķijas Banka turpināja īstenot iegādes un pārņemšanas procedūru (32), saskaņā ar kuru pircējam tiktu nodoti visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, un prasījumi un pasīvi pret Grieķijas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondu, izņemot aizdevumus. Grieķijas Banka sazinājās ar četrām sistēmiskajām Grieķijas bankām, jo saskaņā ar Grieķijas Bankas pārliecību noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus (2013. gada 5. decembrī). Grieķijas Banka uzskatīja, ka Bankas piedāvājums ir labāks. Banka kā atlīdzību piedāvāja summu, kas atbilda 2,1 % no nodotajiem noguldījumiem.

2.2.2.1.   Dodekanesas banka

| (53) | Dodekanesas banka tika dibināta 1994. gadā. |
| --- | --- |

(53)

Dodekanesas banka tika dibināta 1994. gadā.

| (54) | Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Dodekanesas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Dodekanesas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Dodekanesas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 3,5 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu. |
| --- | --- |

(54)

Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Dodekanesas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Dodekanesas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Dodekanesas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 3,5 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.

| (55) | Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Dodekanesas bankas noregulējumu. Dodekanesas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (33). Dodekanesas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (34). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (35) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 6 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 255 miljoni; starpība bija finansējuma starpība (36) EUR 249 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 166 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 83 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Dodekanesas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 258,5 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu. |
| --- | --- |

(55)

Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Dodekanesas bankas noregulējumu. Dodekanesas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (33). Dodekanesas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (34). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (35) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 6 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 255 miljoni; starpība bija finansējuma starpība (36) EUR 249 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 166 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 83 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Dodekanesas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 258,5 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.

| (56) | Dodekanesas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 132 darbiniekus, un tai bija 11 filiāles. Noregulējuma ietvaros Banka nepārņēma nevienu Dodekanesas bankas filiāli, taču tā norādīja, ka saglabās fizisku klātbūtni teritorijās, kurās nav tīkla pārklāšanās (proti, uz četrām salām, kurās nav alternatīvu banku pakalpojumu sniedzēju), iznomājot četras nelielas likvidatora pārvaldītas filiāles. Dodekanesas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā. |
| --- | --- |

(56)

Dodekanesas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 132 darbiniekus, un tai bija 11 filiāles. Noregulējuma ietvaros Banka nepārņēma nevienu Dodekanesas bankas filiāli, taču tā norādīja, ka saglabās fizisku klātbūtni teritorijās, kurās nav tīkla pārklāšanās (proti, uz četrām salām, kurās nav alternatīvu banku pakalpojumu sniedzēju), iznomājot četras nelielas likvidatora pārvaldītas filiāles. Dodekanesas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.

2.2.2.2.   Evijas banka

| (57) | Evijas banka tika dibināta 1995. gadā. |
| --- | --- |

(57)

Evijas banka tika dibināta 1995. gadā.

| (58) | Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Evijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītāju. Evijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Evijas bankas pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 1,8 % apmērā, tādēļ bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu. |
| --- | --- |

(58)

Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Evijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītāju. Evijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Evijas bankas pirmā līmeņa kapitāla pamata rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. jūniju, tika lēsts 1,8 % apmērā, tādēļ bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.

| (59) | Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Evijas bankas noregulējumu. Evijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (37). Evijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (38). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (39) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 98 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 96 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 64 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 32 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Evijas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 105 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.
  Evijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 59 darbiniekus, un tai bija 4 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Evijas bankas filiāli. Evijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā. |
| --- | --- |

(59)

Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Evijas bankas noregulējumu. Evijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (37). Evijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (38). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (39) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 98 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 96 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 64 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 32 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. Grieķijas Banka 2014. gada 16. jūnijā noteica, ka Evijas bankas galīgā finansējuma starpība ir EUR 105 miljoni. HFSF segs finansējuma starpības neizmaksāto daļu.

Evijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 59 darbiniekus, un tai bija 4 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Evijas bankas filiāli. Evijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.

2.2.2.3.   Rietummaķedonijas banka

| (60) | 1995. gadā tika izveidota Kozani prefektūras attīstības kredītu kooperatīvā sabiedrība. Šis kooperatīvs 2008. gadā darbojās ar jaunu nosaukumu – Rietummaķedonijas kooperatīvā banka. |
| --- | --- |

(60)

1995. gadā tika izveidota Kozani prefektūras attīstības kredītu kooperatīvā sabiedrība. Šis kooperatīvs 2008. gadā darbojās ar jaunu nosaukumu – Rietummaķedonijas kooperatīvā banka.

| (61) | Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Rietummaķedonijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Rietummaķedonijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Rietummaķedonijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. septembri, tika lēsts –11 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu. |
| --- | --- |

(61)

Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā pieprasīja Rietummaķedonijas bankai atjaunot tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. Rietummaķedonijas banka turpināja palielināt kapitālu, publiski piedāvājot kooperatīvās bankas akcijas. Saskaņā ar piedāvājuma cirkulāru Rietummaķedonijas bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, ko aprēķināja, pamatojoties uz šīs bankas finanšu datiem uz 2013. gada 30. septembri, tika lēsts –11 % apmērā, un tas bija zemāks par Grieķijas Bankas noteiktajām kapitāla pietiekamības obligātajām prasībām. Taču kapitāla palielināšana nespēja piesaistīt pietiekamu ieguldītāju pieprasījumu.

| (62) | Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Rietummaķedonijas bankas noregulējumu. Rietummaķedonijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (40). Rietummaķedonijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (41). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (42) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 84 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 82 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 55 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 27 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas. |
| --- | --- |

(62)

Tādēļ 2013. gada 8. decembrī Grieķijas Banka turpināja īstenot Rietummaķedonijas bankas noregulējumu. Rietummaķedonijas bankas licence tika anulēta, un tika uzsākta bankas likvidācijas procedūra (40). Rietummaķedonijas bankas izraudzītie pasīvi tika nodoti Bankai (41). Saskaņā ar Grieķijas Bankas informāciju (42) nodoto aktīvu patiesā vērtība bija aptuveni EUR 2 miljoni, savukārt nodoto pasīvu patiesā vērtība bija EUR 84 miljoni; starpība bija finansējuma starpība EUR 82 miljonu apmērā. Finansējuma starpību sedza HFSF saskaņā ar Likuma Nr. 3601/2007 63. panta D punkta 13. apakšpunktu. HFSF 2013. gada decembrī izmaksāja divas trešdaļas no kopējās finansējuma starpības, proti, EUR 55 miljonus, EFSF parādzīmēs, vienlaikus apņemoties atlikušo summu EUR 27 miljonu apmērā izmaksāt pēc finansējuma starpības galīgās noteikšanas.

| (63) | Rietummaķedonijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 36 darbiniekus, un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Rietummaķedonijas bankas filiāli. Rietummaķedonijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā. |
| --- | --- |

(63)

Rietummaķedonijas banka 2013. gada 30. septembrī nodarbināja 36 darbiniekus, un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Rietummaķedonijas bankas filiāli. Rietummaķedonijas bankas darbinieki tika atlaisti, un Banka tos pēc tam selektīvi pieņēma atpakaļ darbā.

| (64) | Triju kooperatīvo banku pamatrādītāji ir doti 7. tabulā.

  7.   tabula


  Triju kooperatīvo banku galvenie dati (miljonos EUR) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B) – (A) | (E) = 2,1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nodoto aktīvu patiesā vērtība | Nodoto pasīvu patiesā vērtība | No kuriem nodotie noguldījumi | Sākotnējā finansējuma starpība | Atlīdzība
  (2,1 % no nodotajiem noguldījumiem) |
| Dodekanesas banka | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| Evijas banka | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Rietummaķedonijas banka | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| Kopā | | | | 427 | 9 |
| Avoti: | Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas 2013. gada 8. februāra Lēmumi 97/1, 97/2 un 97/3.
  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2013. gada 8. decembra Lēmumi 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 un 14/8. |

(64)

Triju kooperatīvo banku pamatrādītāji ir doti 7. tabulā.

7.   tabula

Triju kooperatīvo banku galvenie dati (miljonos EUR)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B) – (A)

(E) = 2,1 %* (C)

Nodoto aktīvu patiesā vērtība

Nodoto pasīvu patiesā vērtība

No kuriem nodotie noguldījumi

Sākotnējā finansējuma starpība

Atlīdzība

(2,1 % no nodotajiem noguldījumiem)

Dodekanesas banka

6

255

255

249

5

Evijas banka

2

98

95

96

2

Rietummaķedonijas banka

2

84

82

82

2

Kopā

427

9

Avoti:

Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas 2013. gada 8. februāra Lēmumi 97/1, 97/2 un 97/3.

Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2013. gada 8. decembra Lēmumi 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 un 14/8.

2.2.3.   Grieķijas Citibank iegāde

| (65) | Citibank International tika dibināta 1812. gadā. Grieķijā Citibank tika reģistrēta 1964. gadā, galvenokārt lai apkalpotu jūrniecības un uzņēmumu sektorus. Grieķijas Citibank 1980. gadā sāka paplašināties, sākot darbību arī privātpersonu apkalpošanas sektorā. Pašlaik Grieķijas Citibank darbojas gan patērētāju, gan uzņēmumu apkalpošanas jomā, tai visā valstī ir 20 filiāļu tīkls. |
| --- | --- |

(65)

Citibank International tika dibināta 1812. gadā. Grieķijā Citibank tika reģistrēta 1964. gadā, galvenokārt lai apkalpotu jūrniecības un uzņēmumu sektorus. Grieķijas Citibank 1980. gadā sāka paplašināties, sākot darbību arī privātpersonu apkalpošanas sektorā. Pašlaik Grieķijas Citibank darbojas gan patērētāju, gan uzņēmumu apkalpošanas jomā, tai visā valstī ir 20 filiāļu tīkls.

| (66) | HFSF2014. gada 29. maijā saņēma Bankas lūgumu atļaut tai iegādāties Grieķijas Citibank, tostarp Diners Club Greece (turpmāk – “Diners”) (43). |
| --- | --- |

(66)

HFSF2014. gada 29. maijā saņēma Bankas lūgumu atļaut tai iegādāties Grieķijas Citibank, tostarp Diners Club Greece (turpmāk – “Diners”) (43).

| (67) | Banka atklāja savu nodomu iegādāties Grieķijas Citibank darbības, tostarp aizdevumus klientiem (par kopējo neto summu EUR 442 miljonu apmērā, kā arī pilnībā norakstītus ieņēmumus nenesošus kredītus (turpmāk – “INK”) EUR 1 115 miljonu vērtībā), klientu noguldījumus (kopā EUR 1 067 miljonu vērtībā), pārvaldībā esošos aktīvus (EUR 1 186 miljonu vērtībā), privātpersonu apkalpošanas filiāles, bankomātu tīklu (44), kā arī saglabāt minētās bankas personālsastāvu (45). Turklāt Banka atklāja savu nodomu iegādāties Diners parasto akciju kapitālu 100 % apmērā. |
| --- | --- |

(67)

Banka atklāja savu nodomu iegādāties Grieķijas Citibank darbības, tostarp aizdevumus klientiem (par kopējo neto summu EUR 442 miljonu apmērā, kā arī pilnībā norakstītus ieņēmumus nenesošus kredītus (turpmāk – “INK”) EUR 1 115 miljonu vērtībā), klientu noguldījumus (kopā EUR 1 067 miljonu vērtībā), pārvaldībā esošos aktīvus (EUR 1 186 miljonu vērtībā), privātpersonu apkalpošanas filiāles, bankomātu tīklu (44), kā arī saglabāt minētās bankas personālsastāvu (45). Turklāt Banka atklāja savu nodomu iegādāties Diners parasto akciju kapitālu 100 % apmērā.

| (68) | Cena ir noteikta EUR 2 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(68)

Cena ir noteikta EUR 2 miljonu apmērā.

| (69) | HFSF2014. gada 5. jūnijā atļāva Bankai iegādāties Grieķijas Citibank. |
| --- | --- |

(69)

HFSF2014. gada 5. jūnijā atļāva Bankai iegādāties Grieķijas Citibank.

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

2.3.1.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (L1 un A pasākums)

| (70) | Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. |
| --- | --- |

(70)

Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu.

2.3.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)

| (71) | Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Uz 2011. gada 30. novembri Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14 miljardus. Uz 2011. gada 30. septembri Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1,6 miljardi (46). |
| --- | --- |

(71)

Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Uz 2011. gada 30. novembri Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14 miljardus. Uz 2011. gada 30. septembri Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1,6 miljardi (46).

| (72) | Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 12. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(72)

Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 12. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.

2.3.1.2.   Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (A pasākums)

| (73) | Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 940 miljonu apmērā (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (47) (turpmāk – “RSA”). |
| --- | --- |

(73)

Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 940 miljonu apmērā (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (47) (turpmāk – “RSA”).

| (74) | Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu. |
| --- | --- |

(74)

Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.

| (75) | Banka priekšrocību akcijas atpirka 2014. gada 17. aprīlī, kā aprakstīts 41. apsvērumā. |
| --- | --- |

(75)

Banka priekšrocību akcijas atpirka 2014. gada 17. aprīlī, kā aprakstīts 41. apsvērumā.

2.3.2.   Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums)

| (76) | ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums ietilptu vienotajā monetārajā politikā. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ĀLP, ir par [...] (48) bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu. |
| --- | --- |

(76)

ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums ietilptu vienotajā monetārajā politikā. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ĀLP, ir par [...] (48) bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu.

| (77) | Grieķijas Banka ir atbildīga par ĀLP programmu, un tas nozīmē, ka visas ĀLP izmaksas un riski, ko tā izraisa, ir jāsedz Grieķijas Bankai. Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ĀLP kopsummai (49). Ar Likuma Nr. 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšanu, grozot Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punktu, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ĀLP, jāmaksā valstij maksa par garantiju [...] bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

(77)

Grieķijas Banka ir atbildīga par ĀLP programmu, un tas nozīmē, ka visas ĀLP izmaksas un riski, ko tā izraisa, ir jāsedz Grieķijas Bankai. Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ĀLP kopsummai (49). Ar Likuma Nr. 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšanu, grozot Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punktu, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ĀLP, jāmaksā valstij maksa par garantiju [...] bāzes punktu apmērā.

| (78) | Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 6,7 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (50), savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 23,6 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (51). |
| --- | --- |

(78)

Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 6,7 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (50), savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi EUR 23,6 miljardus kā valsts garantētu ĀLP (51).

2.3.3.   Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2, B3 un B4 pasākums)

| (79) | Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.

  8.   tabula


  Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību | Pirmā pārejas rekapitalizācija 2012. gada maijā | Otrā pārejas rekapitalizācija 2012. gada decembrī | 2012. gada decembra saistību dokuments | HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā 2013. gada maijā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasākums | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Summa
  (miljonos EUR) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.

8.   tabula

Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību

Pirmā pārejas rekapitalizācija 2012. gada maijā

Otrā pārejas rekapitalizācija 2012. gada decembrī

2012. gada decembra saistību dokuments

HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā 2013. gada maijā

Pasākums

B1

B2

B3

B4

Summa

(miljonos EUR)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1.   Pirmā pārejas rekapitalizācija (B1 pasākums)

| (80) | Alpha lēmuma par procedūras sākšanu (52) 14.–32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pārejas rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(80)

Alpha lēmuma par procedūras sākšanu (52) 14.–32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pārejas rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.

| (81) | HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 1,9 miljardus. |
| --- | --- |

(81)

HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 1,9 miljardus.

| (82) | B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 1,9 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā konstatēja, ka “pārejas rekapitalizācija, ko pabeidza 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu”. Lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % apmērā uz 2011. gada 31. decembri, kas ir datums, kurā notika pārejas rekapitalizācijas iegrāmatošana ar atpakaļejošu datumu Bankas uzskaites dokumentos, gan saistību dokumentā paredzēto summu, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summu aprēķināja Grieķijas Banka. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas atbilstību ECB finansējuma saņemšanai līdz laikam, kad notiks minētā kapitāla palielināšana. |
| --- | --- |

(82)

B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 1,9 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā konstatēja, ka “pārejas rekapitalizācija, ko pabeidza 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu”. Lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % apmērā uz 2011. gada 31. decembri, kas ir datums, kurā notika pārejas rekapitalizācijas iegrāmatošana ar atpakaļejošu datumu Bankas uzskaites dokumentos, gan saistību dokumentā paredzēto summu, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summu aprēķināja Grieķijas Banka. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas atbilstību ECB finansējuma saņemšanai līdz laikam, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.

| (83) | Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pārejas rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (53). |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pārejas rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (53).

2.3.3.2.   Otrā pārejas rekapitalizācija (B2 pasākums)

| (84) | Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal bija zemāks par obligātajām kapitāla prasībām, lai Banka saglabātu atbilstību ECB refinansējuma saņemšanai. |
| --- | --- |

(84)

Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal bija zemāks par obligātajām kapitāla prasībām, lai Banka saglabātu atbilstību ECB refinansējuma saņemšanai.

| (85) | Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (B2 pasākums), un arī šī summa tika apmaksāta, nododot Bankai EFSF obligācijas. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 042 miljonu apmērā (B2 pasākums), un arī šī summa tika apmaksāta, nododot Bankai EFSF obligācijas.

2.3.3.3.   Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 21. decembri (B3 pasākums)

| (86) | Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (B3 pasākums). |
| --- | --- |

(86)

Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 1 629 miljoniem (B3 pasākums).

| (87) | Abu pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmēja, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kuras tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 4 571 miljonus (54)). |
| --- | --- |

(87)

Abu pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmēja, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kuras tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 4 571 miljonus (54)).

2.3.3.4.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums)

| (88) | Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 16. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu. Banka 2013. gada 1. maijā paziņoja par tiesību piedāvājuma EUR 457 miljonu apmērā pilnīgu parakstīšanu un privātas izvietošanas sākšanu par summu līdz EUR 93 miljoniem (EUR 0,44 par jaunu akciju) (55). |
| --- | --- |

(88)

Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 16. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu. Banka 2013. gada 1. maijā paziņoja par tiesību piedāvājuma EUR 457 miljonu apmērā pilnīgu parakstīšanu un privātas izvietošanas sākšanu par summu līdz EUR 93 miljoniem (EUR 0,44 par jaunu akciju) (55).

| (89) | Banka 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par tiesību emisijas pabeigšanu un privātās izvietošanas pilnu piešķiršanu (56). Tādējādi kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā sasniedza EUR 550 miljonus. |
| --- | --- |

(89)

Banka 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par tiesību emisijas pabeigšanu un privātās izvietošanas pilnu piešķiršanu (56). Tādējādi kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā sasniedza EUR 550 miljonus.

| (90) | Tajā pašā dienā Banka arī paziņoja, ka HFSF parakstīs 9 138 636 364 akcijas par cenu EUR 0,44 apmērā par akciju. Rezultātā ar 2013. gada pavasara rekapitalizāciju HFSF parastu akciju veidā iepludināja Bankā kapitālu kopumā EUR 4 021 miljona apmērā (B4 pasākums). Šī summa atbilst B1, B2 un B3 pasākuma kopsummai pēc tam, kad ir atskaitīta privātās līdzdalības summa. HFSF turētās akcijas tam piešķir ierobežotas balsstiesības, jo kopējās privātās līdzdalības apmērs bija sasniedzis 12 % no kapitāla palielināšanas summas. HFSF likumā ir noteikts, ka privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaglabā kontrole pār Banku, ja tie iepludina vairāk par 10 % no Bankai nepieciešamā kapitāla. Tomēr HFSF saglabā pilnas balsstiesības attiecībā uz svarīgākajiem korporatīvajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(90)

Tajā pašā dienā Banka arī paziņoja, ka HFSF parakstīs 9 138 636 364 akcijas par cenu EUR 0,44 apmērā par akciju. Rezultātā ar 2013. gada pavasara rekapitalizāciju HFSF parastu akciju veidā iepludināja Bankā kapitālu kopumā EUR 4 021 miljona apmērā (B4 pasākums). Šī summa atbilst B1, B2 un B3 pasākuma kopsummai pēc tam, kad ir atskaitīta privātās līdzdalības summa. HFSF turētās akcijas tam piešķir ierobežotas balsstiesības, jo kopējās privātās līdzdalības apmērs bija sasniedzis 12 % no kapitāla palielināšanas summas. HFSF likumā ir noteikts, ka privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaglabā kontrole pār Banku, ja tie iepludina vairāk par 10 % no Bankai nepieciešamā kapitāla. Tomēr HFSF saglabā pilnas balsstiesības attiecībā uz svarīgākajiem korporatīvajiem lēmumiem.

| (91) | Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielināšanu (B4 pasākums), pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija (B1 un B2 pasākums) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā un daļēji tika īstenota apņemšanās piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākums). |
| --- | --- |

(91)

Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielināšanu (B4 pasākums), pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija (B1 un B2 pasākums) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā un daļēji tika īstenota apņemšanās piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākums).

| (92) | Jauno akciju cena tika noteikta 50 % apmērā no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienās pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas (57), par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 16. aprīlī (58), jauno akciju cena tika noteikta EUR 0,44 apmērā par akciju. |
| --- | --- |

(92)

Jauno akciju cena tika noteikta 50 % apmērā no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienās pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas (57), par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 16. aprīlī (58), jauno akciju cena tika noteikta EUR 0,44 apmērā par akciju.

| (93) | Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru – tā rīcībā bija 83,66 % akciju (59). HFSF emitēja 1 233 503 482 garantijas un privātajiem ieguldītājiem bez atlīdzības piešķīra vienu garantiju par ikvienu parakstīto akciju (60). Ikviena garantija dod tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2013. gada 10. decembris, un pēc tam garantijas var izmantot divreiz gadā līdz 2017. gada 10. decembrim. Īstenošanas cena atbilst parakstīšanās cenai EUR 0,44 apmērā, ko paaugstina gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (61). |
| --- | --- |

(93)

Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru – tā rīcībā bija 83,66 % akciju (59). HFSF emitēja 1 233 503 482 garantijas un privātajiem ieguldītājiem bez atlīdzības piešķīra vienu garantiju par ikvienu parakstīto akciju (60). Ikviena garantija dod tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2013. gada 10. decembris, un pēc tam garantijas var izmantot divreiz gadā līdz 2017. gada 10. decembrim. Īstenošanas cena atbilst parakstīšanās cenai EUR 0,44 apmērā, ko paaugstina gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (61).

| (94) | HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka tiesību emisijas gadījumā koriģēt var vienīgi garantiju norunas cenas. Turklāt jebkāda šāda korekcija notiks ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām. |
| --- | --- |

(94)

HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka tiesību emisijas gadījumā koriģēt var vienīgi garantiju norunas cenas. Turklāt jebkāda šāda korekcija notiks ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.

2.3.4.   Valsts atbalsta pasākumi trim kooperatīvajām bankām

| (95) | Kā jau minēts 2.2.2. iedaļā, Grieķijas Banka aprēķināja, ka Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas finansējuma starpība attiecīgi ir EUR 249 miljoni, EUR 96 miljoni un EUR 82 miljoni. Tādējādi finansējuma starpību kopsumma bija EUR 427 miljoni. Šīs starpības sedza HFSF, piešķirot Bankai attiecīgu daudzumu EFSF obligāciju. |
| --- | --- |

(95)

Kā jau minēts 2.2.2. iedaļā, Grieķijas Banka aprēķināja, ka Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas finansējuma starpība attiecīgi ir EUR 249 miljoni, EUR 96 miljoni un EUR 82 miljoni. Tādējādi finansējuma starpību kopsumma bija EUR 427 miljoni. Šīs starpības sedza HFSF, piešķirot Bankai attiecīgu daudzumu EFSF obligāciju.

2.4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (96) | Grieķija 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, kas ir kombinēta struktūra, kura izveidota, iegādājoties Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku noguldījumus, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(96)

Grieķija 2014. gada 12. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, kas ir kombinēta struktūra, kura izveidota, iegādājoties Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku noguldījumus, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju.

2.4.1.   Iekšzemes operācijas

| (97) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka savas pamatdarbības izvērsīs lielākoties Grieķijā. Lai gan tās starptautiskās operācijas veidoja vairāk nekā 20 % no kopējiem aktīviem 2009. gada decembrī un 15 % no kopējiem aktīviem 2013. gada jūnijā (62), minētajam īpatsvaram būtu jāsamazinās līdz aptuveni [...] līdz 2018. gada beigām (63). |
| --- | --- |

(97)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka savas pamatdarbības izvērsīs lielākoties Grieķijā. Lai gan tās starptautiskās operācijas veidoja vairāk nekā 20 % no kopējiem aktīviem 2009. gada decembrī un 15 % no kopējiem aktīviem 2013. gada jūnijā (62), minētajam īpatsvaram būtu jāsamazinās līdz aptuveni [...] līdz 2018. gada beigām (63).

| (98) | Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot tās banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu peļņas maržu, kā arī pasākumi tās kapitāla stāvokļa un bilances struktūras uzlabošanai. |
| --- | --- |

(98)

Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot tās banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu peļņas maržu, kā arī pasākumi tās kapitāla stāvokļa un bilances struktūras uzlabošanai.

| (99) | Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu labu laiku pirms Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku iegādes. No 2010. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja filiāļu skaitu no 458 filiālēm 2010. gadā līdz 426 filiālēm 2012. gadā (64), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijā banku un nebanku pakalpojumu jomā par vairākiem simtiem darbinieku tajā pašā laikposmā (65). |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu labu laiku pirms Emporiki Bank un triju kooperatīvo banku iegādes. No 2010. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. septembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja filiāļu skaitu no 458 filiālēm 2010. gadā līdz 426 filiālēm 2012. gadā (64), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijā banku un nebanku pakalpojumu jomā par vairākiem simtiem darbinieku tajā pašā laikposmā (65).

| (100) | No 2012. gada decembra līdz 2017. gada decembrim Banka plāno turpināt filiāļu skaita samazināšanu Grieķijā no 739 filiālēm līdz [...] filiālēm. Darbinieku skaits banku un nebanku pakalpojumu jomā Grieķijā samazināsies no 11 435 darbiniekiem līdz [...] darbiniekiem (66). |
| --- | --- |

(100)

No 2012. gada decembra līdz 2017. gada decembrim Banka plāno turpināt filiāļu skaita samazināšanu Grieķijā no 739 filiālēm līdz [...] filiālēm. Darbinieku skaits banku un nebanku pakalpojumu jomā Grieķijā samazināsies no 11 435 darbiniekiem līdz [...] darbiniekiem (66).

| (101) | Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbību Grieķijā par [...] % – no EUR 1 345 miljoniem 2012. gadā līdz orientējoši EUR [...] miljoniem 2017. gadā (67). Tādējādi ar banku darbību Grieķijā saistīto izmaksu un ienākumu paredzamā attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zem [...] %. |
| --- | --- |

(101)

Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbību Grieķijā par [...] % – no EUR 1 345 miljoniem 2012. gadā līdz orientējoši EUR [...] miljoniem 2017. gadā (67). Tādējādi ar banku darbību Grieķijā saistīto izmaksu un ienākumu paredzamā attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zem [...] %.

| (102) | Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs maksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Tiek prognozēts, ka Grieķijā samazināsies par noguldījumiem maksātie procenti (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmes). Minētais samazinājums galvenokārt tiktu panākts, maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no valsts garantētas ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 32 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz tikai [...] % 2017. gadā (68). |
| --- | --- |

(102)

Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs maksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Tiek prognozēts, ka Grieķijā samazināsies par noguldījumiem maksātie procenti (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmes). Minētais samazinājums galvenokārt tiktu panākts, maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no valsts garantētas ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 32 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz tikai [...] % 2017. gadā (68).

| (103) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz [...] % 2018. gadā (salīdzinot ar 131 % 2012. gadā (69)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties. |
| --- | --- |

(103)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz [...] % 2018. gadā (salīdzinot ar 131 % 2012. gadā (69)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.

| (104) | Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo kredītu (INK) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā gan uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājuma segums, mazāki limiti), gan INK pārvaldību. INK īpatsvars sasniegs [...] % 2014. gadā un tad sāks samazināties. Sagaidāms, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs [...] % (70). Riska (vērtības samazināšanās) izmaksas samazināsies no EUR 2 799 miljoniem 2012. gadā saskaņā ar provizoriskiem datiem (proti, ietverot Emporiki Bank) līdz EUR [...] miljoniem 2018. gadā (71), jo notiks Grieķijas ekonomikas atveseļošanās. |
| --- | --- |

(104)

Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo kredītu (INK) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā gan uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājuma segums, mazāki limiti), gan INK pārvaldību. INK īpatsvars sasniegs [...] % 2014. gadā un tad sāks samazināties. Sagaidāms, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs [...] % (70). Riska (vērtības samazināšanās) izmaksas samazināsies no EUR 2 799 miljoniem 2012. gadā saskaņā ar provizoriskiem datiem (proti, ietverot Emporiki Bank) līdz EUR [...] miljoniem 2018. gadā (71), jo notiks Grieķijas ekonomikas atveseļošanās.

| (105) | Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu peļņas maržas palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai nodrošināt rentabilitāti Grieķijā no 2015. gada. [...]. Tās kapitāla atdeve Grieķijā sasniegs [...] % 2018. gadā (72). |
| --- | --- |

(105)

Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu peļņas maržas palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai nodrošināt rentabilitāti Grieķijā no 2015. gada. [...]. Tās kapitāla atdeve Grieķijā sasniegs [...] % 2018. gadā (72).

2.4.2.   Starptautiskās banku darbības

| (106) | Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka 2013. gada augustā pārdeva tās meitasuzņēmumu Ukrainā. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā tika samazināts no 622 filiālēm 2009. gadā līdz 488 filiālēm 2012. gadā (73). |
| --- | --- |

(106)

Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka 2013. gada augustā pārdeva tās meitasuzņēmumu Ukrainā. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā tika samazināts no 622 filiālēm 2009. gadā līdz 488 filiālēm 2012. gadā (73).

| (107) | Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka plāno ierobežot tās starptautisko aktīvu apmēru līdz EUR [...] miljardiem. Lai sasniegtu minēto mērķi, Banka apsvērs jebkādas sava portfeļa atsavināšanas vai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas kombinācijas. Bankas starptautisko aktīvu plānotais apmērs atspoguļo samazinājumu par [...] % no tās ārvalstu aktīvu apmēra 2012. gada 31. decembrī [...]. |
| --- | --- |

(107)

Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Banka plāno ierobežot tās starptautisko aktīvu apmēru līdz EUR [...] miljardiem. Lai sasniegtu minēto mērķi, Banka apsvērs jebkādas sava portfeļa atsavināšanas vai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas kombinācijas. Bankas starptautisko aktīvu plānotais apmērs atspoguļo samazinājumu par [...] % no tās ārvalstu aktīvu apmēra 2012. gada 31. decembrī [...].

| (108) | Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta nepieciešamība samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma saistībā ar likviditātes stāvokli. Grupas iekšējā finansējuma nodrošināšana ārvalstu meitasuzņēmumiem laikā no 2013. līdz 2017. gadam samazināsies no EUR 4 172 miljoniem līdz EUR [...] miljoniem (74). |
| --- | --- |

(108)

Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta nepieciešamība samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma saistībā ar likviditātes stāvokli. Grupas iekšējā finansējuma nodrošināšana ārvalstu meitasuzņēmumiem laikā no 2013. līdz 2017. gadam samazināsies no EUR 4 172 miljoniem līdz EUR [...] miljoniem (74).

| (109) | Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka starptautiskajā tīklā plāno īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Piemēram, [...] laikā no 2012. līdz 2018. gadam tiks slēgtas [...] no [...] filiālēm, savukārt personālsastāvs tiks samazināts par [...] darbiniekiem (–[...]) (75). |
| --- | --- |

(109)

Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka starptautiskajā tīklā plāno īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Piemēram, [...] laikā no 2012. līdz 2018. gadam tiks slēgtas [...] no [...] filiālēm, savukārt personālsastāvs tiks samazināts par [...] darbiniekiem (–[...]) (75).

| (110) | Rezultātā kapitāla atdeve sasniegs [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Rezultātā kapitāla atdeve sasniegs [...] (76).

2.4.3.   Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas

| (111) | Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitālu tirgū un tādējādi ir samazinājusi valsts atbalsta summu, kas tai bija nepieciešama. |
| --- | --- |

(111)

Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitālu tirgū un tādējādi ir samazinājusi valsts atbalsta summu, kas tai bija nepieciešama.

| (112) | Pirmām kārtām Banka 2009. gadā palielināja privāto kapitālu, emitējot tiesības EUR 986 miljonu vērtībā (77). Kā minēts 89. apsvērumā, Bankai arī izdevās palielināt privāto ieguldītāju kapitālu, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Iepriekšējo akcionāru ietekmi būtiski samazināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo pēc tās HFSF ieguva 83,66 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 4,9 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā. |
| --- | --- |

(112)

Pirmām kārtām Banka 2009. gadā palielināja privāto kapitālu, emitējot tiesības EUR 986 miljonu vērtībā (77). Kā minēts 89. apsvērumā, Bankai arī izdevās palielināt privāto ieguldītāju kapitālu, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Iepriekšējo akcionāru ietekmi būtiski samazināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo pēc tās HFSF ieguva 83,66 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 4,9 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.

| (113) | Banka 2014. gada martā no tirgus piesaistīja kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Šīs jaunās akcijas tika emitētas par augstāku vienas akcijas cenu, nekā HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. |
| --- | --- |

(113)

Banka 2014. gada martā no tirgus piesaistīja kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Šīs jaunās akcijas tika emitētas par augstāku vienas akcijas cenu, nekā HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.

| (114) | Banka 2012. gada 20. aprīlī piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 40 %, 60 % un 60 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Šī atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Banka 2012. gada 7. maijā paziņoja atpirkšanas rezultātus (78). Kopējā dalība sasniedz 66 %, un kopējā kapitāla peļņa bija EUR 333 miljoni. Banka 2013. gada 19. aprīlī paziņoja par vēl vienu pasīvu pārvaldības pasākumu par nenomaksāto nominālo summu EUR 316 miljonu apmērā. Banka piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 35 %, 55 % un 55 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 58 %, un kapitāla peļņa bija EUR 103 miljoni. |
| --- | --- |

(114)

Banka 2012. gada 20. aprīlī piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 40 %, 60 % un 60 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Šī atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Banka 2012. gada 7. maijā paziņoja atpirkšanas rezultātus (78). Kopējā dalība sasniedz 66 %, un kopējā kapitāla peļņa bija EUR 333 miljoni. Banka 2013. gada 19. aprīlī paziņoja par vēl vienu pasīvu pārvaldības pasākumu par nenomaksāto nominālo summu EUR 316 miljonu apmērā. Banka piedāvāja atpirkt pirmā līmeņa kapitāla vērtspapīrus, augstāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus un zemāka otrā līmeņa kapitāla vērtspapīrus par iegādes cenām 35 %, 55 % un 55 % apmērā no to attiecīgajām nominālvērtībām, maksājot skaidru naudu. Atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu ieguldītājus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 58 %, un kapitāla peļņa bija EUR 103 miljoni.

| (115) | Abu atpirkšanas pasākumu rezultātā subordinēto un hibrīda parādu nenomaksātā summa samazinājās no EUR 985 miljoniem līdz EUR 134 miljoniem. |
| --- | --- |

(115)

Abu atpirkšanas pasākumu rezultātā subordinēto un hibrīda parādu nenomaksātā summa samazinājās no EUR 985 miljoniem līdz EUR 134 miljoniem.

2.5.   GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS

| (116) | Grieķija 2014. gada 12. jūnijā pauda apņemšanos, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos minētajā datumā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Šīs papildu saistības, kas ir uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(116)

Grieķija 2014. gada 12. jūnijā pauda apņemšanos, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos minētajā datumā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Šīs papildu saistības, kas ir uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.

| (117) | Vispirms Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāizpilda līdz 2017. gada 31. decembrim (79). |
| --- | --- |

(117)

Vispirms Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāizpilda līdz 2017. gada 31. decembrim (79).

| (118) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā saņemto noguldījumu izmaksas un līdz 2017. gada 31. decembrim nodrošinās atbilstību maksimālajai attiecībai starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (80). |
| --- | --- |

(118)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā saņemto noguldījumu izmaksas un līdz 2017. gada 31. decembrim nodrošinās atbilstību maksimālajai attiecībai starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (80).

| (119) | Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos (81). |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos (81).

| (120) | Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no daudziem vērtspapīriem un samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (82). |
| --- | --- |

(120)

Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no daudziem vērtspapīriem un samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (82).

| (121) | Grieķija pauda vairākas apņemšanās attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību aktus par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (83). |
| --- | --- |

(121)

Grieķija pauda vairākas apņemšanās attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību aktus par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (83).

| (122) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka īstenos kvalitatīvu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiktu pieņemti ar mērķi maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (84). |
| --- | --- |

(122)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka īstenos kvalitatīvu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiktu pieņemti ar mērķi maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (84).

| (123) | Vairākas apņemšanās attiecas uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis ir nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (85). |
| --- | --- |

(123)

Vairākas apņemšanās attiecas uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis ir nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (85).

| (124) | Visbeidzot, Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (86). |
| --- | --- |

(124)

Visbeidzot, Grieķija apņēmās nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (86).

| (125) | Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

(125)

Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.

| (126) | Atsevišķi Grieķija ir norādījusi, ka lūgs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts iestāde, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (87). |
| --- | --- |

(126)

Atsevišķi Grieķija ir norādījusi, ka lūgs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts iestāde, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (87).

3.   PAMATOJUMS OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

| (127) | Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (88) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājis par labu Bankai (B1 pasākums), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

(127)

Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (88) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājis par labu Bankai (B1 pasākums), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.

| (128) | Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšēja rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ilgstošo glābšanas periodu, Komisija pauda šaubas, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (89). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (90), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts kontrolē, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšēja rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ilgstošo glābšanas periodu, Komisija pauda šaubas, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (89). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (90), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts kontrolē, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.

| (129) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka nākotnē atbalsts Bankai būs nepieciešams vēlreiz. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Alpha Bank lēmums par procedūras sākšanu, vēl nebija zināmi noteikumi par pirmās pārejas rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka nākotnē atbalsts Bankai būs nepieciešams vēlreiz. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Alpha Bank lēmums par procedūras sākšanu, vēl nebija zināmi noteikumi par pirmās pārejas rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.

| (130) | Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences izkropļojumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku un Piraeus Bank), un tādu atbilstošu piesardzības pasākumu neesība, kuri novērstu iespēju dalīties ar sensitīvu komercinformāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences izkropļojumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku un Piraeus Bank), un tādu atbilstošu piesardzības pasākumu neesība, kuri novērstu iespēju dalīties ar sensitīvu komercinformāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

4.1.   BANKAS PIEZĪMES

| (131) | Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma Bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(131)

Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma Bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu.

| (132) | Attiecībā uz pasākuma piemērotību Banka norādīja, ka tā ir sistēmiski nozīmīga banka gan Grieķijā, gan banku tirgos, kuros tā darbojas. Tā arī norādīja, ka tās uzņēmējdarbības modelis ir dzīvotspējīgs un tas ir apliecinājies tās ilgstošās pastāvēšanas gaitā, jo uzrādītie rezultāti ir bijuši izcili. |
| --- | --- |

(132)

Attiecībā uz pasākuma piemērotību Banka norādīja, ka tā ir sistēmiski nozīmīga banka gan Grieķijā, gan banku tirgos, kuros tā darbojas. Tā arī norādīja, ka tās uzņēmējdarbības modelis ir dzīvotspējīgs un tas ir apliecinājies tās ilgstošās pastāvēšanas gaitā, jo uzrādītie rezultāti ir bijuši izcili.

| (133) | Banka arī konstatēja, ka abas rekapitalizācijas bija smagi cietušās ekonomikas vides blakusprodukti un ka papildu atbalsta pasākumi bija nepieciešami finanšu krīzes padziļināšanās dēļ. Tā norādīja, ka ir saņēmusi līdz šim mazāko proporcionālo daļu valsts atbalsta salīdzinājumā ar pārējām lielajām Grieķijas bankām. Banka norādīja, ka saistībā ar to, lai nekavējoties tiktu īstenoti visi iespējamie pasākumi nolūkā izvairīties no tā, ka Bankai turpmāk būtu nepieciešams atbalsts, pārstrukturēšanas plānā būtu detalizēti jāapraksta jau īstenotie, pašlaik īstenojamie un plānotie sloga dalīšanas pasākumi. Banka arī konstatēja, ka šie pasākumi nodrošina, ka nav tādu akcionāru, uz kuriem minētie pasākumi nebūtu bijuši attiecināmi. Akcionāri, kā arī pastāvošā spēcīgā uzņēmējdarbības bāze un stabilais kapitāla novērtēšanas process palīdzētu nodrošināt, ka Banka ir pietiekami kapitalizēta, lai atjaunotu dzīvotspēju un galu galā atteiktos no valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(133)

Banka arī konstatēja, ka abas rekapitalizācijas bija smagi cietušās ekonomikas vides blakusprodukti un ka papildu atbalsta pasākumi bija nepieciešami finanšu krīzes padziļināšanās dēļ. Tā norādīja, ka ir saņēmusi līdz šim mazāko proporcionālo daļu valsts atbalsta salīdzinājumā ar pārējām lielajām Grieķijas bankām. Banka norādīja, ka saistībā ar to, lai nekavējoties tiktu īstenoti visi iespējamie pasākumi nolūkā izvairīties no tā, ka Bankai turpmāk būtu nepieciešams atbalsts, pārstrukturēšanas plānā būtu detalizēti jāapraksta jau īstenotie, pašlaik īstenojamie un plānotie sloga dalīšanas pasākumi. Banka arī konstatēja, ka šie pasākumi nodrošina, ka nav tādu akcionāru, uz kuriem minētie pasākumi nebūtu bijuši attiecināmi. Akcionāri, kā arī pastāvošā spēcīgā uzņēmējdarbības bāze un stabilais kapitāla novērtēšanas process palīdzētu nodrošināt, ka Banka ir pietiekami kapitalizēta, lai atjaunotu dzīvotspēju un galu galā atteiktos no valsts atbalsta.

| (134) | Turklāt Banka atzinīgi vērtēja skaidrības ieviešanu attiecībā uz pastāvīgās rekapitalizācijas noteikumiem, kuriem, pēc Bankas atzinuma, būtu pilnībā jāatspoguļo iemesli, kādēļ Bankai ir vajadzīgs valsts atbalsts. Banka norādīja arī to, ka rekapitalizācija risina problēmu saistībā ar kapitāla zudumu, ko izraisīja tās dalība PSI programmā, kas bija ārkārtas un neparedzams notikums. Tā atbalstīja viedokli, ka saskaņā ar Grieķijas un Eiropas standartiem Banka neuzņēmās pārmērīgus riskus, iegādājoties valsts parādu. Banka norādīja, ka gadījumā, ja nebūtu īstenota PSI programma, tai nebūtu bijusi nepieciešamība pēc rekapitalizācijas 2012. gadā un tā būtu stabili spējusi atmaksāt priekšrocību akcijas atbilstīgi līguma nosacījumiem. Turklāt tā norādīja, ka pat pēc būtisku kapitāla zaudējumu iegrāmatošanas saistībā ar Bankas dalību PSI programmā, tās neto aktīvu vērtība joprojām bija pozitīva. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt Banka atzinīgi vērtēja skaidrības ieviešanu attiecībā uz pastāvīgās rekapitalizācijas noteikumiem, kuriem, pēc Bankas atzinuma, būtu pilnībā jāatspoguļo iemesli, kādēļ Bankai ir vajadzīgs valsts atbalsts. Banka norādīja arī to, ka rekapitalizācija risina problēmu saistībā ar kapitāla zudumu, ko izraisīja tās dalība PSI programmā, kas bija ārkārtas un neparedzams notikums. Tā atbalstīja viedokli, ka saskaņā ar Grieķijas un Eiropas standartiem Banka neuzņēmās pārmērīgus riskus, iegādājoties valsts parādu. Banka norādīja, ka gadījumā, ja nebūtu īstenota PSI programma, tai nebūtu bijusi nepieciešamība pēc rekapitalizācijas 2012. gadā un tā būtu stabili spējusi atmaksāt priekšrocību akcijas atbilstīgi līguma nosacījumiem. Turklāt tā norādīja, ka pat pēc būtisku kapitāla zaudējumu iegrāmatošanas saistībā ar Bankas dalību PSI programmā, tās neto aktīvu vērtība joprojām bija pozitīva.

| (135) | Banka piebilda, ka tā darbojas uz ļoti spēcīga pamata un ir bijusi ļoti proaktīva, īstenojot pasākumus, lai sekmīgi pārvarētu ārkārtējas spriedzes periodu. Banka norādīja, ka kopš krīzes sākuma tā nav iesaistījusies agresīvā komercpolitikā un nav uzņēmusies neatbilstošus riskus, jo ir koncentrējusi uzmanību uz kredītriska pārvaldību, risinājusi nepilnības saistībā ar savu finansējuma profilu, pienācīgi samazinot aizņemto līdzekļu daļu, un ka tā aktīvi pārvalda savu izmaksu bāzi, racionalizējot darbības platformu un optimizējot iepirkumu izdevumus. |
| --- | --- |

(135)

Banka piebilda, ka tā darbojas uz ļoti spēcīga pamata un ir bijusi ļoti proaktīva, īstenojot pasākumus, lai sekmīgi pārvarētu ārkārtējas spriedzes periodu. Banka norādīja, ka kopš krīzes sākuma tā nav iesaistījusies agresīvā komercpolitikā un nav uzņēmusies neatbilstošus riskus, jo ir koncentrējusi uzmanību uz kredītriska pārvaldību, risinājusi nepilnības saistībā ar savu finansējuma profilu, pienācīgi samazinot aizņemto līdzekļu daļu, un ka tā aktīvi pārvalda savu izmaksu bāzi, racionalizējot darbības platformu un optimizējot iepirkumu izdevumus.

| (136) | Turklāt tā uzsvēra to, ka akcionāri uzņēmās ievērojamu sloga daļu. Banka arī norādīja, ka valsts sektora rīcībā ir pieejami ievērojami aizsardzības pasākumi, lai nepieļautu, ka rekapitalizētas bankas uzņemas pārmērīgus riskus, un lai cieši uzraudzītu pārstrukturēšanas plānu pienācīgu īstenošanu, piemēram, Finanšu ministrijas un HFSF pārstāvju iecelšana Bankas Direktoru padomē un attiecīgajās komitejās. Tā arī uzsvēra, ka HFSF uzraudzītu pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un ka būtisku problēmu gadījumā HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt tā uzsvēra to, ka akcionāri uzņēmās ievērojamu sloga daļu. Banka arī norādīja, ka valsts sektora rīcībā ir pieejami ievērojami aizsardzības pasākumi, lai nepieļautu, ka rekapitalizētas bankas uzņemas pārmērīgus riskus, un lai cieši uzraudzītu pārstrukturēšanas plānu pienācīgu īstenošanu, piemēram, Finanšu ministrijas un HFSF pārstāvju iecelšana Bankas Direktoru padomē un attiecīgajās komitejās. Tā arī uzsvēra, ka HFSF uzraudzītu pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un ka būtisku problēmu gadījumā HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta.

| (137) | Šo iemeslu dēļ Banka pauda viedokli, ka pastāvīgās rekapitalizācijas struktūrai un noteikumiem būtu spēcīgi jāveicina esošo un jauno akcionāru dalība gaidāmajā kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(137)

Šo iemeslu dēļ Banka pauda viedokli, ka pastāvīgās rekapitalizācijas struktūrai un noteikumiem būtu spēcīgi jāveicina esošo un jauno akcionāru dalība gaidāmajā kapitāla palielināšanā.

| (138) | Attiecībā uz pasākuma nepieciešamību Banka norādīja, ka atbalsta pasākums bija paredzēts, lai novērstu PSI izraisīto kapitāla deficītu un lai Banka tādējādi varētu nodrošināt atbilstību Grieķijas Bankas noteiktajiem kapitāla pietiekamības obligātajiem rādītājiem, lai tā arī turpmāk varētu piedalīties ECB refinansēšanas operācijās un spētu atbalstīt savus klientus un Grieķijas ekonomiku sarežģītos apstākļos. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz pasākuma nepieciešamību Banka norādīja, ka atbalsta pasākums bija paredzēts, lai novērstu PSI izraisīto kapitāla deficītu un lai Banka tādējādi varētu nodrošināt atbilstību Grieķijas Bankas noteiktajiem kapitāla pietiekamības obligātajiem rādītājiem, lai tā arī turpmāk varētu piedalīties ECB refinansēšanas operācijās un spētu atbalstīt savus klientus un Grieķijas ekonomiku sarežģītos apstākļos.

| (139) | Runājot par pasākuma samērīgumu, Banka paziņoja par savu nodomu neizmantot pasākuma atbalstu, lai kropļotu konkurenci. Tā arī uzsvēra, ka kopš valsts atbalsta saņemšanas tā nav iesaistījusies nekādos agresīvas komercpolitikas virzienos. Turklāt Banka uzsvēra, ka, tā kā visas lielās Grieķijas bankas bija atbalsta saņēmējas un tā kā mazinās Grieķijas tirgū esošo ārvalstu dalībnieku vēlme uzņemties Grieķijas risku, ir līdz minimumam samazināta kāda atbalsta saņēmēja spēja izkropļot konkurenci par sliktu kādam, kas atbalstu neguva. |
| --- | --- |

(139)

Runājot par pasākuma samērīgumu, Banka paziņoja par savu nodomu neizmantot pasākuma atbalstu, lai kropļotu konkurenci. Tā arī uzsvēra, ka kopš valsts atbalsta saņemšanas tā nav iesaistījusies nekādos agresīvas komercpolitikas virzienos. Turklāt Banka uzsvēra, ka, tā kā visas lielās Grieķijas bankas bija atbalsta saņēmējas un tā kā mazinās Grieķijas tirgū esošo ārvalstu dalībnieku vēlme uzņemties Grieķijas risku, ir līdz minimumam samazināta kāda atbalsta saņēmēja spēja izkropļot konkurenci par sliktu kādam, kas atbalstu neguva.

4.2.   CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES

| (140) | Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma kādas Grieķijas bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu. Šī Grieķijas banka norādīja, ka principā HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizēšana bija atzinīgi vērtējams solis veselīgākas un dzīvotspējīgākas banku sistēmas virzienā, un neizteica nekādus iebildumus pret Bankas rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

(140)

Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma kādas Grieķijas bankas piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu. Šī Grieķijas banka norādīja, ka principā HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizēšana bija atzinīgi vērtējams solis veselīgākas un dzīvotspējīgākas banku sistēmas virzienā, un neizteica nekādus iebildumus pret Bankas rekapitalizāciju.

| (141) | Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka HFSF īsteno Grieķijas banku rekapitalizēšanu, šī Grieķijas banka paskaidroja, ka, lai maksimāli samazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā sagaida, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būtu pieejama visām Grieķijā līdzīgos apstākļos strādājošajām bankām. |
| --- | --- |

(141)

Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka HFSF īsteno Grieķijas banku rekapitalizēšanu, šī Grieķijas banka paskaidroja, ka, lai maksimāli samazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā sagaida, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būtu pieejama visām Grieķijā līdzīgos apstākļos strādājošajām bankām.

5.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

| (142) | Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza Grieķijas Bankas un HFSF sagatavotās piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(142)

Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza Grieķijas Bankas un HFSF sagatavotās piezīmes par Alpha lēmumu par procedūras sākšanu.

5.1.   GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES

| (143) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas process tiktu pabeigts ar četru attiecīgo banku akciju kapitāla palielināšanu. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas process tiktu pabeigts ar četru attiecīgo banku akciju kapitāla palielināšanu.

| (144) | Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku sektora ilgtermiņa pārstrukturēšanas procesa. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, savukārt bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs. |
| --- | --- |

(144)

Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku sektora ilgtermiņa pārstrukturēšanas procesa. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, savukārt bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.

| (145) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.

| (146) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.

5.2.   HFSF PIEZĪMES

| (147) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiska persona ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16. panta C punkta 2. punktu, kas paredz, ka kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru. |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiska persona ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16. panta C punkta 2. punktu, kas paredz, ka kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.

| (148) | Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF atzīmēja, ka tas ievērotu Bankas autonomiju un neiejauktos tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiktu pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF atzīmēja, ka tas ievērotu Bankas autonomiju un neiejauktos tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiktu pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.

| (149) | HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsardzības pasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna nosacījumus. |
| --- | --- |

(149)

HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsardzības pasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.

| (150) | HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar sensitīvu komercinformāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajiem pārstāvjiem neizplatīt banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem. |
| --- | --- |

(150)

HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar sensitīvu komercinformāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajiem pārstāvjiem neizplatīt banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.

6.   VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TRIJU KOOPERATĪVO BANKU IZRAUDZĪTO PASĪVU IEGĀDI

| (151) | Komisijai ir pirmām kārtām jānovērtē, vai ar triju kooperatīvo banku noregulējumu saistītais valsts atbalsts (t. i., finansējuma starpību finansēšana, kas ļāva nodot noguldījumus, tostarp starpbanku pasīvus, un prasījumus un pasīvus pret Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk – “HDIGF”)) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(151)

Komisijai ir pirmām kārtām jānovērtē, vai ar triju kooperatīvo banku noregulējumu saistītais valsts atbalsts (t. i., finansējuma starpību finansēšana, kas ļāva nodot noguldījumus, tostarp starpbanku pasīvus, un prasījumus un pasīvus pret Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk – “HDIGF”)) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (152) | Komisija vispirms novērtēs, vai turpmāk nosauktie atbalsta saņēmēji varēja izmantot priekšrocību: i) kooperatīvās bankas un iespējami nodotās “darbības” Bankai un ii) Banka. |
| --- | --- |

(152)

Komisija vispirms novērtēs, vai turpmāk nosauktie atbalsta saņēmēji varēja izmantot priekšrocību: i) kooperatīvās bankas un iespējami nodotās “darbības” Bankai un ii) Banka.

i)   Atbalsta esība kooperatīvajām bankām un iespējami nodotajām “darbībām” Bankai

| (153) | Attiecībā uz kooperatīvajām bankām Komisija norāda, ka ir uzsākta Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas likvidācija un ir atceltas minēto banku licences. Tādēļ tās vairs neīstenos saimnieciskas darbības banku pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz kooperatīvajām bankām Komisija norāda, ka ir uzsākta Dodekanesas bankas, Evijas bankas un Rietummaķedonijas bankas likvidācija un ir atceltas minēto banku licences. Tādēļ tās vairs neīstenos saimnieciskas darbības banku pakalpojumu tirgū.

| (154) | Valsts atbalsts, t. i., finansējuma starpību finansēšana, būtu valsts atbalsts nodotajiem prasījumiem un pasīviem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē vienīgi tad, ja tie kopā veidotu uzņēmumu. Uzņēmuma jēdziens ietver jebkuru saimnieciskā darbībā iesaistītu vienību neatkarīgi no juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū, ir saimnieciska darbība. Tādēļ, lai konstatētu, vai uzņēmums ir saņēmis atbalstu, būtu jānovērtē, vai prasījumu un pasīvu nodošana ietver saimnieciskās darbības nodošanu. |
| --- | --- |

(154)

Valsts atbalsts, t. i., finansējuma starpību finansēšana, būtu valsts atbalsts nodotajiem prasījumiem un pasīviem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē vienīgi tad, ja tie kopā veidotu uzņēmumu. Uzņēmuma jēdziens ietver jebkuru saimnieciskā darbībā iesaistītu vienību neatkarīgi no juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū, ir saimnieciska darbība. Tādēļ, lai konstatētu, vai uzņēmums ir saņēmis atbalstu, būtu jānovērtē, vai prasījumu un pasīvu nodošana ietver saimnieciskās darbības nodošanu.

| (155) | Kā minēts 2.2.2. iedaļā, pēc kooperatīvo banku noregulējuma Bankai tika nodoti vienīgi noguldījumi, starpbanku pasīvi un prasījumi, kā arī pasīvi pret HDIGF. Trīs kooperatīvās bankas kopā nodarbināja 227 darbiniekus un tām bija 18 filiāles. Jānorāda, ka nenotika filiāļu vai darba līgumu, vai aizdevumu automātiska nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tādēļ tas, ka aizdevumi netiek nodoti Bankai, bet paliek trim likvidācijā esošajām kooperatīvajām bankām, ka netiek nodota neviena filiāle un ka netiek īstenota darba līgumu automātiska nodošana (91), ļauj secināt, ka nenotiek saimnieciskās darbības nodošana. Nodotos pasīvus (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmējiem, jo tie nav “uzņēmums”. |
| --- | --- |

(155)

Kā minēts 2.2.2. iedaļā, pēc kooperatīvo banku noregulējuma Bankai tika nodoti vienīgi noguldījumi, starpbanku pasīvi un prasījumi, kā arī pasīvi pret HDIGF. Trīs kooperatīvās bankas kopā nodarbināja 227 darbiniekus un tām bija 18 filiāles. Jānorāda, ka nenotika filiāļu vai darba līgumu, vai aizdevumu automātiska nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tādēļ tas, ka aizdevumi netiek nodoti Bankai, bet paliek trim likvidācijā esošajām kooperatīvajām bankām, ka netiek nodota neviena filiāle un ka netiek īstenota darba līgumu automātiska nodošana (91), ļauj secināt, ka nenotiek saimnieciskās darbības nodošana. Nodotos pasīvus (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmējiem, jo tie nav “uzņēmums”.

| (156) | Rezumējot var sacīt, ka ir uzsākta triju esošo juridisko personu likvidācija un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Aktīvu un pasīvu nodošana nav saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(156)

Rezumējot var sacīt, ka ir uzsākta triju esošo juridisko personu likvidācija un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Aktīvu un pasīvu nodošana nav saimnieciska darbība.

| (157) | Tādēļ tiek konstatēts, ka HFSF īstenotā EFSF obligāciju piešķiršana Bankai, lai segtu no trim kooperatīvajām bankām iegādāto aktīvu un pasīvu finansējuma starpību, neļauj turpināt kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tādēļ HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidētajām vienībām, ne atbalsts nodotajiem aktīviem un pasīviem. |
| --- | --- |

(157)

Tādēļ tiek konstatēts, ka HFSF īstenotā EFSF obligāciju piešķiršana Bankai, lai segtu no trim kooperatīvajām bankām iegādāto aktīvu un pasīvu finansējuma starpību, neļauj turpināt kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tādēļ HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidētajām vienībām, ne atbalsts nodotajiem aktīviem un pasīviem.

ii)   Atbalsta esība Bankai

| (158) | Attiecībā uz to, vai triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu pārdošana ir saistīta ar valsts atbalstu Bankai, Komisijai ir jānovērtē, vai ir konstatējama atbilstība konkrētām prasībām un it sevišķi vai i) pārdošanas process ir atvērts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notiek saskaņā ar tirgus likumiem; iii) valsts maksimāli palielina iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu (92). |
| --- | --- |

(158)

Attiecībā uz to, vai triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu pārdošana ir saistīta ar valsts atbalstu Bankai, Komisijai ir jānovērtē, vai ir konstatējama atbilstība konkrētām prasībām un it sevišķi vai i) pārdošanas process ir atvērts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notiek saskaņā ar tirgus likumiem; iii) valsts maksimāli palielina iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu (92).

| (159) | Kā minēts 52. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās vienīgi ar četrām sistēmiskām Grieķijas bankām, lai izsolītu triju kooperatīvo banku izraudzītos aktīvus un pasīvus, jo tā uzskatīja, ka noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus. Alpha Bank tika izraudzīta kā labākais pretendents piedāvājumu konkursā, ko organizēja noregulējuma iestāde, kura ņēma vērā piedāvāto cenu un spēju netraucēti un ātri pārņemt un integrēt iegādātos noguldījumus. |
| --- | --- |

(159)

Kā minēts 52. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās vienīgi ar četrām sistēmiskām Grieķijas bankām, lai izsolītu triju kooperatīvo banku izraudzītos aktīvus un pasīvus, jo tā uzskatīja, ka noguldījumi būtu jānodod pilnībā rekapitalizētām iestādēm. Vienīgi Banka un Eurobank iesniedza saistošus piedāvājumus. Alpha Bank tika izraudzīta kā labākais pretendents piedāvājumu konkursā, ko organizēja noregulējuma iestāde, kura ņēma vērā piedāvāto cenu un spēju netraucēti un ātri pārņemt un integrēt iegādātos noguldījumus.

| (160) | Pārdošanas pakete ietvēra vienīgi noguldījumus un neietvēra nekādu infrastruktūru. Tādējādi pircējs varēja būt vienīgi banka, kurai Grieķijā ir infrastruktūra un filiāļu tīkls, lai varētu apkalpot noguldītājus. |
| --- | --- |

(160)

Pārdošanas pakete ietvēra vienīgi noguldījumus un neietvēra nekādu infrastruktūru. Tādējādi pircējs varēja būt vienīgi banka, kurai Grieķijā ir infrastruktūra un filiāļu tīkls, lai varētu apkalpot noguldītājus.

| (161) | Tā kā Komisijai nav nekāda iemesla uzskatīt, ka pārdošana nenotika saskaņā ar tirgus likumiem, tā konstatē, ka var izslēgt atbalsta esību Bankai saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojuma 80. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (93). |
| --- | --- |

(161)

Tā kā Komisijai nav nekāda iemesla uzskatīt, ka pārdošana nenotika saskaņā ar tirgus likumiem, tā konstatē, ka var izslēgt atbalsta esību Bankai saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojuma 80. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (93).

iii)   Secinājums par valsts atbalsta esību

| (162) | Triju kooperatīvo banku pārdošanā iesaistītais valsts atbalsts nedod priekšroku kādai saimnieciskai darbībai vai uzņēmumam. Tādēļ pasākums nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(162)

Triju kooperatīvo banku pārdošanā iesaistītais valsts atbalsts nedod priekšroku kādai saimnieciskai darbībai vai uzņēmumam. Tādēļ pasākums nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.   BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   ATBALSTA ESĪBA UN APJOMS

| (163) | Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(163)

Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (L1 un A pasākums)

7.1.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)

| (164) | Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu (94) jau konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais likviditātes atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, būtu uzskatāms par atbalstu. |
| --- | --- |

(164)

Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu (94) jau konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais likviditātes atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, būtu uzskatāms par atbalstu.

7.1.1.2.   Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (A pasākums)

| (165) | Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau konstatēja, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būtu uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma finansējumu EUR 940 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas, un tas tobrīd veidoja 2 % no Bankas RSA. |
| --- | --- |

(165)

Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau konstatēja, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būtu uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma finansējumu EUR 940 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas, un tas tobrīd veidoja 2 % no Bankas RSA.

7.1.2.   Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (L2 pasākums)

| (166) | Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantijas neesību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu. |
| --- | --- |

(166)

Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantijas neesību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu.

| (167) | Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ĀLP ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams starpbanku finansējuma tirgus un parastās Eurosistēmas refinansēšanas operācijas. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā ĀLP attiecas vienīgi uz banku sektoru, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(167)

Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ĀLP ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams starpbanku finansējuma tirgus un parastās Eurosistēmas refinansēšanas operācijas. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā ĀLP attiecas vienīgi uz banku sektoru, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (168) | Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 23,6 miljardi. |
| --- | --- |

(168)

Valsts garantētā ĀLP (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 23,6 miljardi.

7.1.3.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2, B3 un B4 pasākums)

7.1.3.1.   Pirmā pārejas rekapitalizācija (B1 pasākums)

| (169) | Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1,9 miljardi. |
| --- | --- |

(169)

Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1,9 miljardi.

7.1.3.2.   Otrā pārejas rekapitalizācija (B2 pasākums)

| (170) | B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietver valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(170)

B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietver valsts līdzekļus.

| (171) | Attiecībā uz priekšrocības esību jānorāda, ka B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz priekšrocības esību jānorāda, ka B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.

| (172) | B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, B2 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(172)

B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, B2 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (173) | Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 042 miljoni. |
| --- | --- |

(173)

Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 042 miljoni.

7.1.3.3.   Saistību dokuments (B3 pasākums)

| (174) | Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir attiecināms uz valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 1 629 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(174)

Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir attiecināms uz valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 1 629 miljonu apmērā.

| (175) | Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla piesaisti tirgū, jo ieguldītāji bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības iepludināt kapitālu, nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā. |
| --- | --- |

(175)

Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla piesaisti tirgū, jo ieguldītāji bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības iepludināt kapitālu, nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.

| (176) | Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīs konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(176)

Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums, visticamāk, ietekmēs arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīs konkurences izkropļojumus.

| (177) | Tādējādi B3 pasākums ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī. |
| --- | --- |

(177)

Tādējādi B3 pasākums ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī.

7.1.3.4.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums)

| (178) | HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) pārvēršana un Saistību dokumenta (B3 pasākuma) daļēja īstenošana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 4 021 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tas, ka faktiski nebija jāiepludina visa saskaņā ar B3 pasākumu atrunātā kapitāla summa, ir saistīts ar faktu, ka kapitāls EUR 550 miljonu apmērā tika iegūts no privātajiem ieguldītājiem. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākuma gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks. |
| --- | --- |

(178)

HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) pārvēršana un Saistību dokumenta (B3 pasākuma) daļēja īstenošana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 4 021 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tas, ka faktiski nebija jāiepludina visa saskaņā ar B3 pasākumu atrunātā kapitāla summa, ir saistīts ar faktu, ka kapitāls EUR 550 miljonu apmērā tika iegūts no privātajiem ieguldītājiem. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākuma gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks.

| (179) | Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Tādēļ Bankai piešķirtā priekšrocība ir selektīva. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt tās darbības ārvalstīs, likvidējot vai pārdodot šīs darbības. Tādējādi šis pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pasākums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(179)

Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Tādēļ Bankai piešķirtā priekšrocība ir selektīva. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt tās darbības ārvalstīs, likvidējot vai pārdodot šīs darbības. Tādējādi šis pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pasākums ir valsts atbalsts.

7.1.3.5.   Secinājums par B1, B2, B3 un B4 pasākumu

| (180) | B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 4 571 miljons. Kā norādīts 7.1.3.4. iedaļā, tikai daļa no 2012. gada decembrī (B3 pasākums) atrunātās summas tika pārvērsta faktiskā kapitāla iepludināšanā (B4 pasākums). Tādējādi faktiski izmaksātā valsts atbalsta summa bija tikai EUR 4 021 miljons. |
| --- | --- |

(180)

B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 4 571 miljons. Kā norādīts 7.1.3.4. iedaļā, tikai daļa no 2012. gada decembrī (B3 pasākums) atrunātās summas tika pārvērsta faktiskā kapitāla iepludināšanā (B4 pasākums). Tādējādi faktiski izmaksātā valsts atbalsta summa bija tikai EUR 4 021 miljons.

| (181) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RSA, pieaugot pēc Emporiki bankas iegādes. Tādējādi radās jautājums, kurš RSA līmenis būtu jāizmanto, proti, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, atsaucoties uz RSA, kas bija šā laikposma sākumā vai beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija nodrošināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuras nodrošināja šie valsts atbalsta pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Tam, ka Banka iegādājās Emporiki banku krietni vēlāk pēc 2012. gada marta, nevajadzētu novest pie attiecības “atbalsts pret RSA” samazinājuma. Patiešām, atbalsts nav mazāk kropļojošs tādēļ, ka Banka veica iegādi, kas paaugstināja tās RSA. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības – uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija atbalsta pasākums, kas saistīts ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(181)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RSA, pieaugot pēc Emporiki bankas iegādes. Tādējādi radās jautājums, kurš RSA līmenis būtu jāizmanto, proti, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, atsaucoties uz RSA, kas bija šā laikposma sākumā vai beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija nodrošināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuras nodrošināja šie valsts atbalsta pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Tam, ka Banka iegādājās Emporiki banku krietni vēlāk pēc 2012. gada marta, nevajadzētu novest pie attiecības “atbalsts pret RSA” samazinājuma. Patiešām, atbalsts nav mazāk kropļojošs tādēļ, ka Banka veica iegādi, kas paaugstināja tās RSA. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības – uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija atbalsta pasākums, kas saistīts ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.

| (182) | Pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas un Saistību dokumenta kopsumma bija EUR 4 571 miljons. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 10,3 % no Bankas RSA (95). |
| --- | --- |

(182)

Pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas un Saistību dokumenta kopsumma bija EUR 4 571 miljons. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 10,3 % no Bankas RSA (95).

| (183) | Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privāto kapitālu, HFSF Bankā faktiski iepludinātā summa bija tikai EUR 4 021 miljons, kas ir 9,1 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(183)

Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privāto kapitālu, HFSF Bankā faktiski iepludinātā summa bija tikai EUR 4 021 miljons, kas ir 9,1 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

7.1.4.   Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu

| (184) | A, B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.









  Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta apjoms | Rekapitalizācijas atbalsts / RSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Priekšrocību akcijas | Kapitāla atbalsts | EUR 940 miljoni | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Pirmā pārejas rekapitalizācija
  Otrā pārejas rekapitalizācija
  Saistību dokuments

  HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā | Kapitāla atbalsts | EUR 4 571 miljons
  (HFSF izmaksātā summa: EUR 4 021 miljons) | 10,3 %
  (HFSF izmaksātā summa: 9,1 %) |
| Kopējais Bankai piešķirtais kapitāls | EUR 5 511 miljons

  (HFSF izmaksātā summa: EUR 4 961 miljons) | 12,3 %
  (HFSF izmaksātā summa: 11,1 %) |
| Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta nominālā summa |
| L1 | Likviditātes atbalsts | Garantija
  Obligāciju aizdevums | Garantijas: EUR 14 miljardi 2011. gada 30. novembrī
  Obligāciju aizdevums: EUR 1,6 miljardi 2011. gada 30. septembrī |
| L2 | Valsts garantētā ĀLP | Finansējums un garantija | EUR 23,6 miljardi 2012. gada 31. decembrī |
| Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts | EUR 39,2 miljardi |

(184)

A, B1, B2, B3 un B4 pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta apjoms

Rekapitalizācijas atbalsts / RSA

A

Priekšrocību akcijas

Kapitāla atbalsts

EUR 940 miljoni

2 %

B1 B2 B3 B4

Pirmā pārejas rekapitalizācija

Otrā pārejas rekapitalizācija

Saistību dokuments

HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā

Kapitāla atbalsts

EUR 4 571 miljons

(HFSF izmaksātā summa: EUR 4 021 miljons)

10,3 %

(HFSF izmaksātā summa: 9,1 %)

Kopējais Bankai piešķirtais kapitāls

EUR 5 511 miljons

(HFSF izmaksātā summa: EUR 4 961 miljons)

12,3 %

(HFSF izmaksātā summa: 11,1 %)

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta nominālā summa

L1

Likviditātes atbalsts

Garantija

Obligāciju aizdevums

Garantijas: EUR 14 miljardi 2011. gada 30. novembrī

Obligāciju aizdevums: EUR 1,6 miljardi 2011. gada 30. septembrī

L2

Valsts garantētā ĀLP

Finansējums un garantija

EUR 23,6 miljardi 2012. gada 31. decembrī

Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts

EUR 39,2 miljardi

7.2.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (185) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(185)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (186) | Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (96) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu. |
| --- | --- |

(186)

Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (96) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu.

| (187) | Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas savos lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu, kā arī par to valsts atbalsta pasākumu apstiprināšanu, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (97), ir atzinusi, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(187)

Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas savos lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās darbības termiņa pagarināšanu, kā arī par to valsts atbalsta pasākumu apstiprināšanu, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (97), ir atzinusi, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

| (188) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku darbības paziņojumā. |
| --- | --- |

(188)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

| (189) | Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam ir jāatbilst vispārējiem saderības kritērijiem:






  a) | piemērotība – atbalstam ir jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi – novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā; tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus; |
| --- | --- | --- |

(189)

Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam ir jāatbilst vispārējiem saderības kritērijiem:

a)

piemērotība – atbalstam ir jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi – novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā; tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;

| b) | nepieciešamība – atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamība – atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;

| c) | samērīgums – pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences izkropļojumiem, lai šādi izkropļojumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

c)

samērīgums – pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences izkropļojumiem, lai šādi izkropļojumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.

| (190) | Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(190)

Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.

| (191) | Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši – nepieciešamība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(191)

Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši – nepieciešamība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.

| (192) | Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku darbības paziņojums, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots pēc 2013. gada 31. jūlija. |
| --- | --- |

(192)

Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku darbības paziņojums, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots pēc 2013. gada 31. jūlija.

7.2.1.   Bankai sniegtā likviditātes atbalsta (L1 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

| (193) | Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts ar vairākiem secīgiem lēmumiem, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (98). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē. |
| --- | --- |

(193)

Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts ar vairākiem secīgiem lēmumiem, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (98). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē.

7.2.2.   Priekšrocību akciju (A pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

| (194) | Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas 2008. gadā tika apstiprināts Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku darbības paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(194)

Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas 2008. gadā tika apstiprināts Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku darbības paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.2.3.   Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

| (195) | Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākuma) saderīgums vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ĀLP, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu. |
| --- | --- |

(195)

Valsts garantētās ĀLP (L2 pasākuma) saderīgums vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ĀLP, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu.

7.2.4.   
  HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākums) saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

| (196) | HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 31. jūlija, tie neietilpst 2013. gada Banku darbības paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(196)

HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 31. jūlija, tie neietilpst 2013. gada Banku darbības paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.3.   L2 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM

| (197) | Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderīguma kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam. |
| --- | --- |

(197)

Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderīguma kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam.

| (198) | Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 26. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās refinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ĀLP, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde. |
| --- | --- |

(198)

Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 26. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās refinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ĀLP, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde.

| (199) | Tā kā valsts garantētā ĀLP Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt attīstīt savas darbības. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās refinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa [...] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB refinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu. |
| --- | --- |

(199)

Tā kā valsts garantētā ĀLP Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt attīstīt savas darbības. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās refinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa [...] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB refinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu.

| (200) | Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka veiks vairākus pārstrukturēšanas pasākumus ar mērķi samazināt tās atkarību no centrālo banku finansējuma un ka Banka ievēros rīcības ierobežojumus, kā analizēts 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka atkarība no likviditātes atbalsta tiks izbeigta pēc iespējas ātrāk un ka šāds atbalsts ir samērīgs. |
| --- | --- |

(200)

Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka veiks vairākus pārstrukturēšanas pasākumus ar mērķi samazināt tās atkarību no centrālo banku finansējuma un ka Banka ievēros rīcības ierobežojumus, kā analizēts 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka atkarība no likviditātes atbalsta tiks izbeigta pēc iespējas ātrāk un ka šāds atbalsts ir samērīgs.

| (201) | Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nebija paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam. |
| --- | --- |

(201)

Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nebija paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.

7.4.   B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM

| (202) | Kā paskaidrots 189. apsvērumā un saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (99) – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam. |
| --- | --- |

(202)

Kā paskaidrots 189. apsvērumā un saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (99) – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijam.

| (203) | Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā ir sīkāk izklāstīti norādījumi par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(203)

Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā ir sīkāk izklāstīti norādījumi par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

7.4.1.   Pasākumu piemērotība

| (204) | Runājot par HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) piemērotību, Komisija uzskata, ka tās ir piemērotas, jo ļāva Bankai nodrošināt atbilstību kapitāla prasībām. Bez HFSF rekapitalizācijām Banka nebūtu spējusi turpināt savas darbības un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas operācijām. |
| --- | --- |

(204)

Runājot par HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) piemērotību, Komisija uzskata, ka tās ir piemērotas, jo ļāva Bankai nodrošināt atbilstību kapitāla prasībām. Bez HFSF rekapitalizācijām Banka nebūtu spējusi turpināt savas darbības un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas operācijām.

| (205) | Saistībā ar to Komisija Alpha lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi ekonomikas traucējumus. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, ko nebija izraisījusi Bankas nepareiza vadība vai pārmērīga riskēšana. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(205)

Saistībā ar to Komisija Alpha lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi ekonomikas traucējumus. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, ko nebija izraisījusi Bankas nepareiza vadība vai pārmērīga riskēšana. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

| (206) | Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties tika veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka Bankai nākotnē būs nepieciešams turpmāks atbalsts. Kā norādīts šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 99. un 106. apsvērumā, Banka ir arī ievērojami pārstrukturējusi savas darbības, un ir jau īstenoti daudzi izmaksu samazinājumi. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas. |
| --- | --- |

(206)

Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties tika veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu iespēju, ka Bankai nākotnē būs nepieciešams turpmāks atbalsts. Kā norādīts šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 99. un 106. apsvērumā, Banka ir arī ievērojami pārstrukturējusi savas darbības, un ir jau īstenoti daudzi izmaksu samazinājumi. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas.

| (207) | Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darbību aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojās HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība. |
| --- | --- |

(207)

Alpha lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas šā lēmuma 121. un 122. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darbību aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojās HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība.

| (208) | Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots. |
| --- | --- |

(208)

Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots.

7.4.2.   Nepieciešamība – atbalsta ierobežošana līdz minimumam

| (209) | Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt tādam, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jābūt minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(209)

Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt tādam, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jābūt minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.

| (210) | Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.–2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanu virs noteikta līmeņa, kā atspoguļots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 206. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē. |
| --- | --- |

(210)

Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.–2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanu virs noteikta līmeņa, kā atspoguļots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 206. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē.

| (211) | Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF ir saņēmis atlīdzību laikposmā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (100). Kā uzsvērts Alpha lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7–9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pārejas rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Lai arī pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija nesamazināja esošo akcionāru pārstāvību, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski samazināja šo akcionāru pārstāvību, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 4,9 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pārejas rekapitalizācijas datuma. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas. |
| --- | --- |

(211)

Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pārejas rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF ir saņēmis atlīdzību laikposmā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (100). Kā uzsvērts Alpha lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7–9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pārejas rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Lai arī pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija nesamazināja esošo akcionāru pārstāvību, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski samazināja šo akcionāru pārstāvību, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 4,9 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pārejas rekapitalizācijas datuma. Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas.

| (212) | Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tautsaimniecībā, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā (101). |
| --- | --- |

(212)

Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tautsaimniecībā, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā (101).

| (213) | Runājot par B3 pasākumu, tas paredzēja kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 212. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šīm saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība. |
| --- | --- |

(213)

Runājot par B3 pasākumu, tas paredzēja kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 212. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šīm saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība.

| (214) | Attiecībā uz B4 pasākumu – saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Lai arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (102). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitāla vērtība bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienās pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka esošo akcionāru pārstāvības samazināšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 4,9 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 212. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata valsts parakstīto akciju emisijas cenu par pietiekami zemu. |
| --- | --- |

(214)

Attiecībā uz B4 pasākumu – saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Lai arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (102). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitāla vērtība bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienās pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka esošo akcionāru pārstāvības samazināšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 4,9 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 212. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata valsts parakstīto akciju emisijas cenu par pietiekami zemu.

| (215) | HFSF arī emitēja garantijas un piešķīra vienu garantiju katrai jaunajai akcijai, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF šīs garantijas piešķīra bez atlīdzības. Kā paskaidrots 93. apsvērumā, ikviena garantija ietver tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Īstenošanas cena atbilst HFSF parakstīšanās cenai, ko paaugstina par gada un kumulatīvo peļņas maržu (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņēma par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka par 7–9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā šīs garantijas bija galvenais faktors, lai nodrošinātu sekmīgu tiesību emisiju un privātu izvietošanu, ko Banka uzsāka pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas, Komisija uzskata, ka tās ļāva Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 550 miljoniem. Bankas zemā kapitāla rādītāja dēļ pirms rekapitalizācijas un tolaik pastāvošās lielās nenoteiktības dēļ, tobrīd pieejamās simulācijas parādīja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji negūtu pietiekamu peļņu un nepiedalītos. Kā paskaidrots 205. un 212. apsvērumā, tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu izmantotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt privātus ieguldītājus, lai dažām bankām saglabātu privātu vadību un izvairītos no situācijas, kurā visu banku sektoru kontrolētu HFSF, Komisija var pieņemt šādu atkāpi no standarta atlīdzības prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā. Šāda akcepta pamatā ir arī tas, ka HFSF likums ar 2014. gada marta grozījumiem neparedz nekādas garantiju korekcijas ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā un ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt vienīgi garantijas norunas cenu, turklāt korekciju drīkst īstenot vienīgi ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas paustā apņemšanās, ka tā saņems Komisijas apstiprinājumu pirms jebkādas HFSF izdoto garantiju atpirkšanas, ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda turpmāka atpirkšana nesamazina HFSF atlīdzību un palielina garantiju turētāju atlīdzību. |
| --- | --- |

(215)

HFSF arī emitēja garantijas un piešķīra vienu garantiju katrai jaunajai akcijai, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF šīs garantijas piešķīra bez atlīdzības. Kā paskaidrots 93. apsvērumā, ikviena garantija ietver tiesības iegādāties 7,40 HFSF akcijas noteiktos intervālos un par norunas cenām. Īstenošanas cena atbilst HFSF parakstīšanās cenai, ko paaugstina par gada un kumulatīvo peļņas maržu (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņēma par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka par 7–9 % intervālu, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā šīs garantijas bija galvenais faktors, lai nodrošinātu sekmīgu tiesību emisiju un privātu izvietošanu, ko Banka uzsāka pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas, Komisija uzskata, ka tās ļāva Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 550 miljoniem. Bankas zemā kapitāla rādītāja dēļ pirms rekapitalizācijas un tolaik pastāvošās lielās nenoteiktības dēļ, tobrīd pieejamās simulācijas parādīja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji negūtu pietiekamu peļņu un nepiedalītos. Kā paskaidrots 205. un 212. apsvērumā, tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu izmantotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt privātus ieguldītājus, lai dažām bankām saglabātu privātu vadību un izvairītos no situācijas, kurā visu banku sektoru kontrolētu HFSF, Komisija var pieņemt šādu atkāpi no standarta atlīdzības prasībām, kas noteiktas Rekapitalizācijas paziņojumā. Šāda akcepta pamatā ir arī tas, ka HFSF likums ar 2014. gada marta grozījumiem neparedz nekādas garantiju korekcijas ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā un ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt vienīgi garantijas norunas cenu, turklāt korekciju drīkst īstenot vienīgi ex post un vienīgi līdz to ieņēmumu summai, kas gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas paustā apņemšanās, ka tā saņems Komisijas apstiprinājumu pirms jebkādas HFSF izdoto garantiju atpirkšanas, ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda turpmāka atpirkšana nesamazina HFSF atlīdzību un palielina garantiju turētāju atlīdzību.

| (216) | Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību sistēma un balsstiesību automātiska atjaunošana pārstrukturēšanas plāna neīstenošanas gadījumā nodrošina aizsardzības pasākumus pret to, ka privātie vadītāji nākotnē varētu uzņemties pārmērīgus riskus. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembra atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo valsts parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tādējādi Komisija secina, ka B4 pasākums bija nepieciešams.
  Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida. |
| --- | --- |

(216)

Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību sistēma un balsstiesību automātiska atjaunošana pārstrukturēšanas plāna neīstenošanas gadījumā nodrošina aizsardzības pasākumus pret to, ka privātie vadītāji nākotnē varētu uzņemties pārmērīgus riskus. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembra atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo valsts parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tādējādi Komisija secina, ka B4 pasākums bija nepieciešams.

Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida.

7.4.3.   Samērīgums – pasākumi plašākas negatīvas ietekmes ierobežošanai

| (217) | Komisija norāda, ka Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šī apņemšanās paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 121. un 122. apsvērumā. Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem, kā minēts 123. un 124. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi tiks sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(217)

Komisija norāda, ka Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šī apņemšanās paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 121. un 122. apsvērumā. Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem, kā minēts 123. un 124. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi tiks sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.

| (218) | Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu apņemšanos pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(218)

Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu apņemšanos pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi.

| (219) | Visbeidzot, 2014. gada 12. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izvērtēts 7.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(219)

Visbeidzot, 2014. gada 12. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izvērtēts 7.6. iedaļā.

| (220) | Jāsecina, ka Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu. |
| --- | --- |

(220)

Jāsecina, ka Alpha lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.

7.4.4.   Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizāciju atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam

| (221) | Tādējādi Komisija secina, ka HFSF īstenotās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(221)

Tādējādi Komisija secina, ka HFSF īstenotās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.

7.5.   IEGĀŽU ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMA PRASĪBĀM

| (222) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti nedrīkst finansēt no valsts atbalsta līdzekļiem, ja vien tas nav būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankām nevajadzētu izmantot valsts atbalstu konkurentu uzņēmumu iegādei, ja vien šāda iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas vajadzīgs, lai atjauno finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Tāpat iegādes var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam. |
| --- | --- |

(222)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti nedrīkst finansēt no valsts atbalsta līdzekļiem, ja vien tas nav būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankām nevajadzētu izmantot valsts atbalstu konkurentu uzņēmumu iegādei, ja vien šāda iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas vajadzīgs, lai atjauno finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Tāpat iegādes var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam.

7.5.1.   
  Emporiki Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.1.1.   Emporiki Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (223) | Attiecībā uz darbības rentabilitāti Emporiki Bank iegāde sekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū ļauj Bankai īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūst klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēdz lielāko daļu kombinētās struktūras filiāļu, kā arī racionalizē galvenā biroja funkcijas. |
| --- | --- |

(223)

Attiecībā uz darbības rentabilitāti Emporiki Bank iegāde sekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū ļauj Bankai īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūst klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēdz lielāko daļu kombinētās struktūras filiāļu, kā arī racionalizē galvenā biroja funkcijas.

| (224) | Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegādei ir pozitīva ietekme uz Banku. Patiešām, iegādātās iestādes aizdevumu un noguldījumu attiecība bija aptuveni 115 %, kas bija būtiski zemāka par Bankas pārmērīgi augsto aizdevumu un noguldījumu attiecību (103). Tādējādi šī iegāde būtiski uzlaboja Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību. |
| --- | --- |

(224)

Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegādei ir pozitīva ietekme uz Banku. Patiešām, iegādātās iestādes aizdevumu un noguldījumu attiecība bija aptuveni 115 %, kas bija būtiski zemāka par Bankas pārmērīgi augsto aizdevumu un noguldījumu attiecību (103). Tādējādi šī iegāde būtiski uzlaboja Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību.

| (225) | Statiski darījums arī pozitīvi ietekmē Bankas kapitāla rādītāju, jo Banka iegūst labi kapitalizētu banku par viena euro atlīdzību. Uz 2012. gada 31. martu kombinētās struktūras provizoriskais kapitāla pietiekamības rādītājs bija 11,8 %, savukārt Bankas kapitāla pietiekamības rādītājs bija tikai 8,8 %. Līdzīgi kombinētās struktūras provizoriskais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 11,1 %, savukārt Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs – 7,9 %. Emporiki Bank augstais kapitāla rādītājs nodrošina aizsardzību pret turpmākiem zaudējumiem, ko varētu uzrādīt spriedzes tests, kā attēlots 3. tabulā. Bankas kapitāla rādītāja pieauguma statiskajā novērojumā tika pārvērtēta tā pozitīvā ietekme uz Bankas ilgtermiņa kapitāla situāciju. Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā. |
| --- | --- |

(225)

Statiski darījums arī pozitīvi ietekmē Bankas kapitāla rādītāju, jo Banka iegūst labi kapitalizētu banku par viena euro atlīdzību. Uz 2012. gada 31. martu kombinētās struktūras provizoriskais kapitāla pietiekamības rādītājs bija 11,8 %, savukārt Bankas kapitāla pietiekamības rādītājs bija tikai 8,8 %. Līdzīgi kombinētās struktūras provizoriskais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 11,1 %, savukārt Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs – 7,9 %. Emporiki Bank augstais kapitāla rādītājs nodrošina aizsardzību pret turpmākiem zaudējumiem, ko varētu uzrādīt spriedzes tests, kā attēlots 3. tabulā. Bankas kapitāla rādītāja pieauguma statiskajā novērojumā tika pārvērtēta tā pozitīvā ietekme uz Bankas ilgtermiņa kapitāla situāciju. Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā.

7.5.1.2.   Iegāžu ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu

| (226) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(226)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.

| (227) | Lai iegādātos Emporiki Bank, Banka samaksāja atlīdzību tikai viena euro apmērā. Tādējādi iegādes cena netika finansēta no valsts atbalsta. Minētais fakts arī netieši norāda, ka iegādes cenas samaksāšana Bankai neradīja nekādas kapitāla vajadzības. Turklāt Emporiki Bank bija pietiekami kapitalizēta (proti, vajadzīgajā līmenī saskaņā ar 3. tabulā atspoguļoto 2012. gada spriedzes testu). Tādējādi iegāde Bankai, visticamāk, neradīja nekādas turpmākas kapitāla vajadzības. |
| --- | --- |

(227)

Lai iegādātos Emporiki Bank, Banka samaksāja atlīdzību tikai viena euro apmērā. Tādējādi iegādes cena netika finansēta no valsts atbalsta. Minētais fakts arī netieši norāda, ka iegādes cenas samaksāšana Bankai neradīja nekādas kapitāla vajadzības. Turklāt Emporiki Bank bija pietiekami kapitalizēta (proti, vajadzīgajā līmenī saskaņā ar 3. tabulā atspoguļoto 2012. gada spriedzes testu). Tādējādi iegāde Bankai, visticamāk, neradīja nekādas turpmākas kapitāla vajadzības.

| (228) | Visbeidzot, netipisko noteikumu dēļ (pilnībā kapitalizētas bankas iegāde par EUR 1, lai nodrošinātu atbilstību spriedzes testa prasībām) Emporiki Bank iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībām par atbalsta samazināšanu līdz minimumam. |
| --- | --- |

(228)

Visbeidzot, netipisko noteikumu dēļ (pilnībā kapitalizētas bankas iegāde par EUR 1, lai nodrošinātu atbilstību spriedzes testa prasībām) Emporiki Bank iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībām par atbalsta samazināšanu līdz minimumam.

7.5.1.3.   Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme

| (229) | Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši tam, lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(229)

Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši tam, lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.

| (230) | Saskaņā ar dzīvotspējas pārbaudi, ko 2012. gada sākumā veica ārējais konsultants, Grieķijas Banka Emporiki Bank pašu par sevi neatzina par dzīvotspējīgu banku. Tā radīja lielus zaudējumus Crédit Agricole, kas tādēļ vēlējās to pārdot. Ja pārdošana nebūtu bijusi iespējama, Crédit Agricole būtu apsvērusi iespēju, kā ļaut šai bankai bankrotēt. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(230)

Saskaņā ar dzīvotspējas pārbaudi, ko 2012. gada sākumā veica ārējais konsultants, Grieķijas Banka Emporiki Bank pašu par sevi neatzina par dzīvotspējīgu banku. Tā radīja lielus zaudējumus Crédit Agricole, kas tādēļ vēlējās to pārdot. Ja pārdošana nebūtu bijusi iespējama, Crédit Agricole būtu apsvērusi iespēju, kā ļaut šai bankai bankrotēt. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (231) | Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par Emporiki Bank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu pretendentu, kas nebija saņēmis atbalstu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde, pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā. |
| --- | --- |

(231)

Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par Emporiki Bank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu pretendentu, kas nebija saņēmis atbalstu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde, pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.

| (232) | Turklāt Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas. Visbeidzot, kā secināts 227. apsvērumā, šīs iegādes (tādas bankas iegāde par EUR 1, kas bija kapitalizēta līmenī, kurš bija vajadzīgs, lai izturētu Grieķijas Bankas spriedzes testu) finansēšanai netika izmantots nekāds valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(232)

Turklāt Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas. Visbeidzot, kā secināts 227. apsvērumā, šīs iegādes (tādas bankas iegāde par EUR 1, kas bija kapitalizēta līmenī, kurš bija vajadzīgs, lai izturētu Grieķijas Bankas spriedzes testu) finansēšanai netika izmantots nekāds valsts atbalsts.

| (233) | Ņemot vērā šos aspektus, var secināt, ka Emporiki Bank iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai. |
| --- | --- |

(233)

Ņemot vērā šos aspektus, var secināt, ka Emporiki Bank iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.

7.5.1.4.   Secinājums par Emporiki Bank iegādi

| (234) | Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Emporiki Bank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām. |
| --- | --- |

(234)

Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Emporiki Bank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām.

7.5.2.   Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.2.1.   Iegāžu ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (235) | Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(235)

Triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (236) | Proti, triju kooperatīvo banku noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlaboja tās likviditātes profilu. Alpha Bank S.A. aizdevumu un noguldījumu neto attiecība samazinājās par aptuveni 1,5 %, kā arī samazinājās Alpha Bank S.A. atkarība no Eurosistēmas. |
| --- | --- |

(236)

Proti, triju kooperatīvo banku noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlaboja tās likviditātes profilu. Alpha Bank S.A. aizdevumu un noguldījumu neto attiecība samazinājās par aptuveni 1,5 %, kā arī samazinājās Alpha Bank S.A. atkarība no Eurosistēmas.

| (237) | Turklāt iegādes deva Bankai iespēju uzlabot ieņēmumus, paplašinot savu klientu bāzi vairākās ģeogrāfiskajās teritorijās. Banka nepārņēma nekādu dārgu infrastruktūru vai dārgu filiāļu tīklu. Tāpat Banka nepārņēma nekādus aizdevumus. Tādējādi tā nepalielināja savu risku vai kapitāla vajadzības. |
| --- | --- |

(237)

Turklāt iegādes deva Bankai iespēju uzlabot ieņēmumus, paplašinot savu klientu bāzi vairākās ģeogrāfiskajās teritorijās. Banka nepārņēma nekādu dārgu infrastruktūru vai dārgu filiāļu tīklu. Tāpat Banka nepārņēma nekādus aizdevumus. Tādējādi tā nepalielināja savu risku vai kapitāla vajadzības.

7.5.2.2.   Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu

| (238) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(238)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.

| (239) | Atlīdzība, ko Banka samaksāja par visu triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu iegādi, tika noteikta 2,1 % apmērā no nodoto noguldījumu vērtības un bija aptuveni EUR 9 miljoni, kas atbilst 0,01 % no Bankas kopējās bilances iegādes laikā. Tādējādi var uzskatīt, ka šī atlīdzība ir ļoti maza. Turklāt 2013. gada pavasara rekapitalizācijas laikā Banka jau bija piesaistījusi privāto kapitālu EUR 550 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(239)

Atlīdzība, ko Banka samaksāja par visu triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu iegādi, tika noteikta 2,1 % apmērā no nodoto noguldījumu vērtības un bija aptuveni EUR 9 miljoni, kas atbilst 0,01 % no Bankas kopējās bilances iegādes laikā. Tādējādi var uzskatīt, ka šī atlīdzība ir ļoti maza. Turklāt 2013. gada pavasara rekapitalizācijas laikā Banka jau bija piesaistījusi privāto kapitālu EUR 550 miljonu apmērā.

| (240) | Komisija secina, ka triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu (galvenokārt noguldījumu) iegādes cena bija tik zema, ka neliedza samazināt atbalstu līdz vajadzīgajam minimumam. |
| --- | --- |

(240)

Komisija secina, ka triju kooperatīvo banku nodoto aktīvu un pasīvu (galvenokārt noguldījumu) iegādes cena bija tik zema, ka neliedza samazināt atbalstu līdz vajadzīgajam minimumam.

7.5.2.3.   Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme

| (241) | Kā norādīts 229. apsvērumā, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi lai iegādātos konkurentu uzņēmumus, izņemot gadījumu, ja tas notiek īpašos apstākļos. |
| --- | --- |

(241)

Kā norādīts 229. apsvērumā, saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi lai iegādātos konkurentu uzņēmumus, izņemot gadījumu, ja tas notiek īpašos apstākļos.

| (242) | Grieķijas Banka uzskatīja, ka minētās trīs kooperatīvās bankas nav dzīvotspējīgas un ka ir jāpieņem noregulējuma pasākumi, lai saglabātu finanšu stabilitāti. Tādējādi šīs iegādes var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(242)

Grieķijas Banka uzskatīja, ka minētās trīs kooperatīvās bankas nav dzīvotspējīgas un ka ir jāpieņem noregulējuma pasākumi, lai saglabātu finanšu stabilitāti. Tādējādi šīs iegādes var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (243) | Turklāt neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu iegādi; vienīgo piedāvājumu iesniedza banka, kas bija saņēmusi vēl lielāku atbalstu. Turklāt iegādāto aktīvu un pasīvu apmērs bija mazs un neizmainīja tirgus struktūru (104). |
| --- | --- |

(243)

Turklāt neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju kooperatīvo banku aktīvu un pasīvu iegādi; vienīgo piedāvājumu iesniedza banka, kas bija saņēmusi vēl lielāku atbalstu. Turklāt iegādāto aktīvu un pasīvu apmērs bija mazs un neizmainīja tirgus struktūru (104).

| (244) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šie ārkārtas apstākļi pamato iegāžu atļaušanu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktu. |
| --- | --- |

(244)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šie ārkārtas apstākļi pamato iegāžu atļaušanu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktu.

7.5.2.4.   Secinājums par triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegādi

| (245) | Komisija secina, ka, ņemot vērā triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāžu specifiku, šīs iegādes atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(245)

Komisija secina, ka, ņemot vērā triju kooperatīvo banku izraudzīto aktīvu un pasīvu iegāžu specifiku, šīs iegādes atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

7.5.3.   Grieķijas Citibank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.3.1.   Iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (246) | Grieķijas Citibank, tostarp Diners, iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. Banka iegādājās labi nodrošinātu kreditēšanas banku. Turklāt neto aizdevumu portfelis ir daudz mazāks par iegādātajiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

(246)

Grieķijas Citibank, tostarp Diners, iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. Banka iegādājās labi nodrošinātu kreditēšanas banku. Turklāt neto aizdevumu portfelis ir daudz mazāks par iegādātajiem noguldījumiem.

| (247) | Grieķijas Citibank noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlabos Bankas vidēja termiņa un ilgtermiņa finansējuma profilu, vienlaikus palielinot Bankas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(247)

Grieķijas Citibank noguldījumu integrēšana Bankas bilancē uzlabos Bankas vidēja termiņa un ilgtermiņa finansējuma profilu, vienlaikus palielinot Bankas rentabilitāti.

| (248) | Turklāt ar iegādi Banka uzlabos savu noguldījumu iekasēšanas franšīzi un spējas, tādējādi iegūstot līdzsvarotu un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli. |
| --- | --- |

(248)

Turklāt ar iegādi Banka uzlabos savu noguldījumu iekasēšanas franšīzi un spējas, tādējādi iegūstot līdzsvarotu un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli.

| (249) | Visbeidzot, gaidāmā ievērojamā sinerģija centrālo funkciju, IT pakalpojumu un darbības izmaksu ziņā veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(249)

Visbeidzot, gaidāmā ievērojamā sinerģija centrālo funkciju, IT pakalpojumu un darbības izmaksu ziņā veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (250) | Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā. |
| --- | --- |

(250)

Tādējādi iegāde ir pozitīvs aspekts Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā.

7.5.3.2.   Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta apjomu

| (251) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(251)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kas nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmē Bankas dzīvotspēju, Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē tā nebija būtisks Bankas dzīvotspējas priekšnoteikums.

| (252) | Banka samaksāja atlīdzību vien EUR 2 miljonu apmērā (105), lai iegādātos Grieķijas Citibank un Diners. |
| --- | --- |

(252)

Banka samaksāja atlīdzību vien EUR 2 miljonu apmērā (105), lai iegādātos Grieķijas Citibank un Diners.

| (253) | Iegādātais portfelis ietver lielu skaitu aizdevumu, kas ir pilnībā norakstīti. Patiešām, šā jaunā aizdevumu portfeļa vērtēšana varētu kompensēt ierobežoto kapitāla vajadzību, kas izriet no aizdevumu integrēšanas Bankas bilancē. |
| --- | --- |

(253)

Iegādātais portfelis ietver lielu skaitu aizdevumu, kas ir pilnībā norakstīti. Patiešām, šā jaunā aizdevumu portfeļa vērtēšana varētu kompensēt ierobežoto kapitāla vajadzību, kas izriet no aizdevumu integrēšanas Bankas bilancē.

| (254) | Turklāt Banka ir piesaistījusi privāto kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā ar vienas akcijas cenu, kas ir augstāka par vienas akcijas cenu, kuru HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. |
| --- | --- |

(254)

Turklāt Banka ir piesaistījusi privāto kapitālu EUR 1,2 miljardu apmērā ar vienas akcijas cenu, kas ir augstāka par vienas akcijas cenu, kuru HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā.

| (255) | Šādos specifiskos apstākļos nevar apgalvot, ka iegāde tika finansēta no valsts atbalsta. Iegāde nepalielinās nepieciešamību pēc atbalsta un nesamazinās esošā atbalsta atlīdzību. |
| --- | --- |

(255)

Šādos specifiskos apstākļos nevar apgalvot, ka iegāde tika finansēta no valsts atbalsta. Iegāde nepalielinās nepieciešamību pēc atbalsta un nesamazinās esošā atbalsta atlīdzību.

7.5.3.3.   Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme

| (256) | Kā norādīts 241. apsvērumā, valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi tam, lai iegādātos konkurentu uzņēmumus. |
| --- | --- |

(256)

Kā norādīts 241. apsvērumā, valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, it sevišķi tam, lai iegādātos konkurentu uzņēmumus.

| (257) | Par Grieķijas Citibank samaksātā iegādes cena bija ārkārtīgi zema, un Banka piesaistīja lielu summu privātā kapitāla ar augstāku vienas akcijas cenu. Tādēļ nevar uzskatīt, ka iegādes finansēšanai tika izmantots atbalsts. |
| --- | --- |

(257)

Par Grieķijas Citibank samaksātā iegādes cena bija ārkārtīgi zema, un Banka piesaistīja lielu summu privātā kapitāla ar augstāku vienas akcijas cenu. Tādēļ nevar uzskatīt, ka iegādes finansēšanai tika izmantots atbalsts.

| (258) | Turklāt, tā kā neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza piedāvājumu iegādāties Bankas iegādāto darbību klāstu, nenotika neatbalstītu pretendentu izspiešana. |
| --- | --- |

(258)

Turklāt, tā kā neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza piedāvājumu iegādāties Bankas iegādāto darbību klāstu, nenotika neatbalstītu pretendentu izspiešana.

| (259) | Visbeidzot, ņemot vērā 257. un 258. apsvērumā izklāstītos aspektus, uz iegādi neattiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktā noteiktais aizliegums. Turklāt Komisija atgādina, ka Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas. |
| --- | --- |

(259)

Visbeidzot, ņemot vērā 257. un 258. apsvērumā izklāstītos aspektus, uz iegādi neattiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktā noteiktais aizliegums. Turklāt Komisija atgādina, ka Bankas nepieciešamība pēc atbalsta neizriet no nepareizas pārvaldības vai pārmērīgas riskēšanas.

7.5.3.4.   Secinājums par Grieķijas Citibank iegādi

| (260) | Komisija secina, ka, ņemot vērā Bankas unikālo situāciju (106) un Grieķijas Citibank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām. |
| --- | --- |

(260)

Komisija secina, ka, ņemot vērā Bankas unikālo situāciju (106) un Grieķijas Citibank iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām.

7.6.   A, B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMA PRASĪBĀM

7.6.1.   Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām

| (261) | Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un, visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem un PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem atmaksas termiņiem. Šīs jaunās GVO valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas pārāk lielā parāda dēļ un ekonomikas recesijas rezultātā. |
| --- | --- |

(261)

Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un, visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem un PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem atmaksas termiņiem. Šīs jaunās GVO valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas pārāk lielā parāda dēļ un ekonomikas recesijas rezultātā.

| (262) | B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 4 571 miljons, un tā bija mazāka par zaudējumu summu, kas tika iegrāmatota pēc PSI programmas (EUR 4 786 miljoni). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai ir jāatvieglo prasības. |
| --- | --- |

(262)

B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 4 571 miljons, un tā bija mazāka par zaudējumu summu, kas tika iegrāmatota pēc PSI programmas (EUR 4 786 miljoni). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai ir jāatvieglo prasības.

| (263) | Lielākā daļa kapitāla vajadzību izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Komisija arī konstatē, ka Grieķijas valsts parāda riska iedarbība uz Banku bija mazāka par to, ar kādu saskārās citas galvenās Grieķijas bankas, tādēļ nevar uzskatīt, ka bija uzkrājusies pārmērīga valsts parāda iedarbība. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas, nekā tas ir citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk izkropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka. |
| --- | --- |

(263)

Lielākā daļa kapitāla vajadzību izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Komisija arī konstatē, ka Grieķijas valsts parāda riska iedarbība uz Banku bija mazāka par to, ar kādu saskārās citas galvenās Grieķijas bankas, tādēļ nevar uzskatīt, ka bija uzkrājusies pārmērīga valsts parāda iedarbība. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas, nekā tas ir citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk izkropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka.

| (264) | Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 % un tā kā Banka bija iegādājusies mazāk dzīvotspējīgu banku, proti, Emporiki Bank, Bankai bija jaunajai videi jāpielāgo sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāracionalizē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(264)

Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 % un tā kā Banka bija iegādājusies mazāk dzīvotspējīgu banku, proti, Emporiki Bank, Bankai bija jaunajai videi jāpielāgo sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāracionalizē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (265) | Vēl viens svarīgs Bankas zaudējumu avots bija tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Rezultātā šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk izkropļojošs (107). |
| --- | --- |

(265)

Vēl viens svarīgs Bankas zaudējumu avots bija tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Rezultātā šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk izkropļojošs (107).

| (266) | Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi. Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Kiprā, Rumānijā, Serbijā, BDMR un Bulgārijā, savukārt darbības Albānijā neguva peļņu, bet neradīja arī zaudējumus. Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, liecināja, ka kredītzaudējumu prognozes no ārvalstu aizdevumiem sasniedza EUR 921 miljonu pamatscenārija gadījumā un EUR 1 201 miljonu nelabvēlīga scenārija gadījumā. Arī ārvalstu aktīvi samazināja likviditāti, jo grupas iekšējais finansējums bija vairāki miljardi euro. |
| --- | --- |

(266)

Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi. Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Kiprā, Rumānijā, Serbijā, BDMR un Bulgārijā, savukārt darbības Albānijā neguva peļņu, bet neradīja arī zaudējumus. Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, liecināja, ka kredītzaudējumu prognozes no ārvalstu aizdevumiem sasniedza EUR 921 miljonu pamatscenārija gadījumā un EUR 1 201 miljonu nelabvēlīga scenārija gadījumā. Arī ārvalstu aktīvi samazināja likviditāti, jo grupas iekšējais finansējums bija vairāki miljardi euro.

| (267) | Visbeidzot, tā kā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām Bankai turējumā PSI laikā bija vismazāk GVO un tā kā no PSI izrietošie zaudējumi bija lielāki nekā ar B, B2, B3 un B4 pasākuma starpniecību saņemtais atbalsts, var secināt, ka lielākā daļa zaudējumu un atbalsta vajadzības ietilpst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkta piemērošanas jomā, kas Komisijai ļauj atvieglot tās prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šāds atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk izkropļojošs. |
| --- | --- |

(267)

Visbeidzot, tā kā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām Bankai turējumā PSI laikā bija vismazāk GVO un tā kā no PSI izrietošie zaudējumi bija lielāki nekā ar B, B2, B3 un B4 pasākuma starpniecību saņemtais atbalsts, var secināt, ka lielākā daļa zaudējumu un atbalsta vajadzības ietilpst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkta piemērošanas jomā, kas Komisijai ļauj atvieglot tās prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šāds atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk izkropļojošs.

| (268) | Visbeidzot, neliela daļa atbalsta vajadzības izriet no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(268)

Visbeidzot, neliela daļa atbalsta vajadzības izriet no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem.

7.6.2.   Dzīvotspēja

| (269) | Pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

(269)

Pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri.

| (270) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo kredītu lielā skaita samazināšanai, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī to ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri pēdējos gados bija paļāvušies uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu. |
| --- | --- |

(270)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo kredītu lielā skaita samazināšanai, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī to ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri pēdējos gados bija paļāvušies uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu.

7.6.2.1.   Banku darbība Grieķijā

| (271) | Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, noguldījumu bāzei atkal palielinoties. Atkarība no valsts garantētās ĀLP, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas. |
| --- | --- |

(271)

Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, noguldījumu bāzei atkal palielinoties. Atkarība no valsts garantētās ĀLP, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas.

| (272) | Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 118. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu darbību, kas nav pamatdarbības, pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kā arī saskaņā ar valsts garantēto ĀLP. |
| --- | --- |

(272)

Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 118. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu darbību, kas nav pamatdarbības, pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kā arī saskaņā ar valsts garantēto ĀLP.

| (273) | Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Grieķija arī apņēmās nodrošināt, ka Banka turpinās procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem Grieķijā, kā minēts 118. apsvērumā. Šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(273)

Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Grieķija arī apņēmās nodrošināt, ka Banka turpinās procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem Grieķijā, kā minēts 118. apsvērumā. Šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu.

| (274) | Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (108). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par [...] %, salīdzinot ar 2013. gadu. Minētā mērķa sasniegšanai Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka līdz 2017. gada 31. decembrim samazinās filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi [...] un [...] un ka tās maksimālās kopējās izmaksas (109) Grieķijā būs EUR [...] miljoni. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka par [...] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē. |
| --- | --- |

(274)

Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (108). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par [...] %, salīdzinot ar 2013. gadu. Minētā mērķa sasniegšanai Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka līdz 2017. gada 31. decembrim samazinās filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi [...] un [...] un ka tās maksimālās kopējās izmaksas (109) Grieķijā būs EUR [...] miljoni. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka par [...] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.

| (275) | Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo kredītu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 32,4 % (110). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (limitus, nodrošinājuma segumu) un pievērst koncentrētu uzmanību pamatdarbībai, lai pēc iespējas samazinātu savus zaudējumus. Grieķija ir arī apņēmusies nodrošināt, ka Banka savā kredītpolitikā nodrošinās atbilstību augstiem standartiem, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā aprakstīts 122. apsvērumā. |
| --- | --- |

(275)

Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo kredītu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 32,4 % (110). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (limitus, nodrošinājuma segumu) un pievērst koncentrētu uzmanību pamatdarbībai, lai pēc iespējas samazinātu savus zaudējumus. Grieķija ir arī apņēmusies nodrošināt, ka Banka savā kredītpolitikā nodrošinās atbilstību augstiem standartiem, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā aprakstīts 122. apsvērumā.

7.6.2.2.   Korporatīvā pārvaldība

| (276) | Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā to, ka kopš 2014. gada akciju kapitāla palielināšanas HFSF pieder 69,9 % (111) Bankas akciju ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt dažiem no privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder arī garantijas, tādējādi tie gūtu pilnus ieguvumus, ja pārstrukturēšanas periodā akciju cena strauji paaugstinātos. Tā kā minētā situācija varētu radīt morālu kaitējumu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par konkrētu attiecību sistēmu. Šī vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbības no tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un, piemērojot atbilstīgas apspriešanās procedūras, nepieļaut, ka Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi vērtē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(276)

Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā to, ka kopš 2014. gada akciju kapitāla palielināšanas HFSF pieder 69,9 % (111) Bankas akciju ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt dažiem no privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder arī garantijas, tādējādi tie gūtu pilnus ieguvumus, ja pārstrukturēšanas periodā akciju cena strauji paaugstinātos. Tā kā minētā situācija varētu radīt morālu kaitējumu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par konkrētu attiecību sistēmu. Šī vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbības no tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un, piemērojot atbilstīgas apspriešanās procedūras, nepieļaut, ka Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi vērtē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.

7.6.2.3.   Starptautiskās darbības

| (277) | Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 266. apsvērumā. |
| --- | --- |

(277)

Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 266. apsvērumā.

| (278) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka arī turpmāk vairāk koncentrēs uzmanību uz savu iekšzemes tirgu. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Ukrainā. Tāpat tā ir sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumu finansējuma starpību. Banka plāno turpmāku savu saglabāto meitasuzņēmumu tīkla racionalizēšanas procesu, kā aprakstīts 109. apsvērumā. |
| --- | --- |

(278)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka arī turpmāk vairāk koncentrēs uzmanību uz savu iekšzemes tirgu. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Ukrainā. Tāpat tā ir sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumu finansējuma starpību. Banka plāno turpmāku savu saglabāto meitasuzņēmumu tīkla racionalizēšanas procesu, kā aprakstīts 109. apsvērumā.

| (279) | Līdz 2017. gada 31. decembrim (salīdzinājumā ar 2012. gada 31. decembri) ārvalstu aktīvu kopējā summa samazināsies vēl vismaz par [...] %. |
| --- | --- |

(279)

Līdz 2017. gada 31. decembrim (salīdzinājumā ar 2012. gada 31. decembri) ārvalstu aktīvu kopējā summa samazināsies vēl vismaz par [...] %.

| (280) | Starptautisko darbību vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota no [...]. |
| --- | --- |

(280)

Starptautisko darbību vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota no [...].

| (281) | Tādējādi Komisija uzskata, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un ka tā samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē Bankai nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Apņemšanās, kas aprakstīta 119. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei. |
| --- | --- |

(281)

Tādējādi Komisija uzskata, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un ka tā samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē Bankai nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Apņemšanās, kas aprakstīta 119. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei.

7.6.2.4.   Secinājums par dzīvotspēju

| (282) | Pamatscenārijs, kas raksturots 2.4. iedaļā, parāda, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt peļņu, kas tai ļaus segt visas tās izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies pieņemamā līmenī. |
| --- | --- |

(282)

Pamatscenārijs, kas raksturots 2.4. iedaļā, parāda, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt peļņu, kas tai ļaus segt visas tās izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies pieņemamā līmenī.

| (283) | Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek ņemta vērā ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (112). Pārstrukturēšanas plāns parāda, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka pārstrukturēšanas perioda beigās saglabās rentabilitāti un būs labi kapitalizēta. |
| --- | --- |

(283)

Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek ņemta vērā ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (112). Pārstrukturēšanas plāns parāda, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka pārstrukturēšanas perioda beigās saglabās rentabilitāti un būs labi kapitalizēta.

| (284) | Papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 1,2 miljardi, ir pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testa pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka izdarīja 2014. gada aprīlī (113). Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas izstrādātajā pamatscenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Komisija uzskata, ka Grieķijas Bankas aplēsto pamata kapitāla vajadzību aprēķinā ir ņemts vērā zināms spriedzes līmenis. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls, kas segtu kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka ir noteikusi spriedzes scenārijā, tajā aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni, turklāt, kā apliecina 2014. gada marta kapitāla palielināšana, Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem. |
| --- | --- |

(284)

Papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 1,2 miljardi, ir pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testa pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka izdarīja 2014. gada aprīlī (113). Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamatscenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas izstrādātajā pamatscenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Komisija uzskata, ka Grieķijas Bankas aplēsto pamata kapitāla vajadzību aprēķinā ir ņemts vērā zināms spriedzes līmenis. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls, kas segtu kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka ir noteikusi spriedzes scenārijā, tajā aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni, turklāt, kā apliecina 2014. gada marta kapitāla palielināšana, Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.

| (285) | Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus instrumentos, kas nav investīciju kategorijas instrumenti, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli. |
| --- | --- |

(285)

Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus instrumentos, kas nav investīciju kategorijas instrumenti, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli.

| (286) | Tādēļ tiek secināts, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu savu dzīvotspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(286)

Tādēļ tiek secināts, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu savu dzīvotspēju ilgtermiņā.

7.6.3.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (287) | Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams. |
| --- | --- |

(287)

Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams.

7.6.3.1.   Bankas pašas ieguldījums – atsavinājumi un izmaksu samazinājumi

| (288) | Banka jau ir atbrīvojusies no dažiem ārvalstu uzņēmumiem (Ukrainā) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no tās portfeļa, lai uzlabotu gan savu kapitāla pietiekamību, gan savu likviditātes stāvokli. Piemēram, Banka ir samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru EUR 1,9 miljardu apmērā no ārvalstu aktīviem laikā no 2009. līdz 2013. gadam (114). |
| --- | --- |

(288)

Banka jau ir atbrīvojusies no dažiem ārvalstu uzņēmumiem (Ukrainā) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no tās portfeļa, lai uzlabotu gan savu kapitāla pietiekamību, gan savu likviditātes stāvokli. Piemēram, Banka ir samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru EUR 1,9 miljardu apmērā no ārvalstu aktīviem laikā no 2009. līdz 2013. gadam (114).

| (289) | Pārstrukturēšanas plāns paredz turpmāku aktīvu pārdošanu Dienvidaustrumeiropā, kā aprakstīts 107. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, kā arī pēc minēto apņemšanos īstenošanas Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni Dienvidaustrumeiropā. Bankas starptautisko aktīvu apjoma samazināšana arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka nākotnē būs vajadzīgs atbalsts. Tādējādi tas palīdz samazināt atbalsta apjomu līdz minimumam. |
| --- | --- |

(289)

Pārstrukturēšanas plāns paredz turpmāku aktīvu pārdošanu Dienvidaustrumeiropā, kā aprakstīts 107. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, kā arī pēc minēto apņemšanos īstenošanas Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni Dienvidaustrumeiropā. Bankas starptautisko aktīvu apjoma samazināšana arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka nākotnē būs vajadzīgs atbalsts. Tādējādi tas palīdz samazināt atbalsta apjomu līdz minimumam.

| (290) | Banka 2007. gadā pārdeva savas apdrošināšanas operācijas. Tādēļ tai nav nekādas būtiskas darbības minētajā tirgū, ko varētu pārdot, lai iegūtu resursus. |
| --- | --- |

(290)

Banka 2007. gadā pārdeva savas apdrošināšanas operācijas. Tādēļ tai nav nekādas būtiskas darbības minētajā tirgū, ko varētu pārdot, lai iegūtu resursus.

| (291) | Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai palielināšanai, kā aprakstīts 119. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās apņemšanās paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes. |
| --- | --- |

(291)

Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai palielināšanai, kā aprakstīts 119. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās apņemšanās paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes.

| (292) | Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās personālsastāvs tiek samazināts, un algas tiek pazeminātas. Grieķija ir arī apņēmusies ierobežot Bankas vadītāju atlīdzību [...]. |
| --- | --- |

(292)

Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās personālsastāvs tiek samazināts, un algas tiek pazeminātas. Grieķija ir arī apņēmusies ierobežot Bankas vadītāju atlīdzību [...].

7.6.3.2.   Sloga sadale starp vēsturiskajiem akcionāriem un jauno kapitālu, kas piesaistīts tirgū

| (293) | Bankas vēsturisko akcionāru pārstāvība tika būtiski samazināta ar 2009. gadā pabeigto tiesību emisiju (115) un pēc tam ar HFSF rekapitalizāciju (B4 pasākums) un kapitāla piesaisti 2013. gadā un 2014. gada pavasarī. Piemēram, Bankas akcionāru turētā daļa, kas tolaik aptvēra ieguldītājus, kuri iepludināja naudas līdzekļus 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 4,9 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka kopš 2008. gada nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā. Papildus minētajai sloga dalīšanai starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš 2008. gadā sākušās krīzes ir piesaistījusi ievērojamu summu privātā kapitāla, proti, EUR 986 miljonus 2009. gadā, EUR 550 miljonus 2013. gadā un EUR 1 200 miljonus 2014. gadā. |
| --- | --- |

(293)

Bankas vēsturisko akcionāru pārstāvība tika būtiski samazināta ar 2009. gadā pabeigto tiesību emisiju (115) un pēc tam ar HFSF rekapitalizāciju (B4 pasākums) un kapitāla piesaisti 2013. gadā un 2014. gada pavasarī. Piemēram, Bankas akcionāru turētā daļa, kas tolaik aptvēra ieguldītājus, kuri iepludināja naudas līdzekļus 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 4,9 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka kopš 2008. gada nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā. Papildus minētajai sloga dalīšanai starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš 2008. gadā sākušās krīzes ir piesaistījusi ievērojamu summu privātā kapitāla, proti, EUR 986 miljonus 2009. gadā, EUR 550 miljonus 2013. gadā un EUR 1 200 miljonus 2014. gadā.

7.6.3.3.   Sloga sadalījums starp subordinētā parāda turētājiem

| (294) | Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai piesaistītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto pasīvu summa sasniedza EUR 828 miljonus ar kapitāla peļņu EUR 436 miljonu apmērā, kā aprakstīts 114. apsvērumā. |
| --- | --- |

(294)

Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai piesaistītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto pasīvu summa sasniedza EUR 828 miljonus ar kapitāla peļņu EUR 436 miljonu apmērā, kā aprakstīts 114. apsvērumā.

| (295) | Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 124. apsvērumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda ieguldītājiem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā. |
| --- | --- |

(295)

Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 124. apsvērumā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda ieguldītājiem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā.

7.6.3.4.   Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadali

| (296) | Salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu, pašu ieguldījums un sloga sadale, it sevišķi aktīvu pārdošanas un aizdevumu portfeļa samazināšanas veidā, ir daudz zemāki par līmeņiem, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Lieluma samazināšana attiecas vienīgi uz ārvalstu darbībām (116), kas veido vien nelielu daļu no Bankas darbībām (117), un pārstrukturēšana neparedz nekādu aizdevumu un noguldījumu portfeļu samazinājumu Grieķijā. Tomēr, ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un it sevišķi to, ka Alpha Bank ir vismazāko atbalstu saņēmusī banka starp lielākajām Grieķijas bankām, kā arī to, ka saņemtais atbalsts pilnībā atbilst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punktā noteiktajam atbrīvojumam, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadali, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina pietiekamu pašu ieguldījumu un sloga sadales pasākumus. |
| --- | --- |

(296)

Salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu, pašu ieguldījums un sloga sadale, it sevišķi aktīvu pārdošanas un aizdevumu portfeļa samazināšanas veidā, ir daudz zemāki par līmeņiem, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Lieluma samazināšana attiecas vienīgi uz ārvalstu darbībām (116), kas veido vien nelielu daļu no Bankas darbībām (117), un pārstrukturēšana neparedz nekādu aizdevumu un noguldījumu portfeļu samazinājumu Grieķijā. Tomēr, ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un it sevišķi to, ka Alpha Bank ir vismazāko atbalstu saņēmusī banka starp lielākajām Grieķijas bankām, kā arī to, ka saņemtais atbalsts pilnībā atbilst 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punktā noteiktajam atbrīvojumam, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadali, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina pietiekamu pašu ieguldījumu un sloga sadales pasākumus.

7.6.4.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (297) | Pārstrukturēšanas paziņojumā ir paredzēts pārstrukturēšanas plāns, kas ierobežo konkurences izkropļojumus un nodrošina banku sektora konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(297)

Pārstrukturēšanas paziņojumā ir paredzēts pārstrukturēšanas plāns, kas ierobežo konkurences izkropļojumus un nodrošina banku sektora konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai.

| (298) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences izkropļojumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 12 % no tās RSA (118). Turklāt Banka ir saņēmusi likviditātes garantijas EUR 14 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. novembrī) un valsts obligāciju aizdevumus EUR 1,6 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. septembrī), kas kopā veido 25 % no Bankas bilances minētajā datumā. Tāpat Banka saņēma valsts garantētu ĀLP. Tādējādi pasākumi potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatoti, ņemot vērā minēto lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 15 % un noguldījumiem – 13 %. Emporiki Bank iegāde un, daudz mazākā mērā, triju kooperatīvo banku, kā arī Citibank Grieķijas darbību iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc Emporiki Bank iegādes Bankas tirgus daļas noguldījumiem Grieķijā 2013. gada 30. jūnijā sasniedza 21 %, savukārt tās tirgus daļas mājokļu hipotēkām, patēriņa aizdevumiem un uzņēmumiem izsniegtajiem aizdevumiem bija attiecīgi 23 %, 20 % un 21 % (119). Pēc Citibank Grieķijas darbību iegādes Bankas tirgus daļa noguldījumiem palielinājās par mazāk nekā 1 %. |
| --- | --- |

(298)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences izkropļojumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 12 % no tās RSA (118). Turklāt Banka ir saņēmusi likviditātes garantijas EUR 14 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. novembrī) un valsts obligāciju aizdevumus EUR 1,6 miljardu apmērā (situācija 2011. gada 30. septembrī), kas kopā veido 25 % no Bankas bilances minētajā datumā. Tāpat Banka saņēma valsts garantētu ĀLP. Tādējādi pasākumi potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatoti, ņemot vērā minēto lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 15 % un noguldījumiem – 13 %. Emporiki Bank iegāde un, daudz mazākā mērā, triju kooperatīvo banku, kā arī Citibank Grieķijas darbību iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc Emporiki Bank iegādes Bankas tirgus daļas noguldījumiem Grieķijā 2013. gada 30. jūnijā sasniedza 21 %, savukārt tās tirgus daļas mājokļu hipotēkām, patēriņa aizdevumiem un uzņēmumiem izsniegtajiem aizdevumiem bija attiecīgi 23 %, 20 % un 21 % (119). Pēc Citibank Grieķijas darbību iegādes Bankas tirgus daļa noguldījumiem palielinājās par mazāk nekā 1 %.

| (299) | Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā minēts Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir samazināta, jo Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu izkropļojošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielo tirgus daļu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(299)

Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā minēts Alpha lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir samazināta, jo Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu izkropļojošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielo tirgus daļu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā.

| (300) | Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(300)

Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos.

| (301) | Attiecīgi Komisija atzīmē, ka papildus jau veiktajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās savu ārvalstu aktīvu pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu tajos līdz 2018. gada 30. jūnijam (120), kā arī ievēros savas saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tādējādi atbalsts netiks izmantots, lai izkropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(301)

Attiecīgi Komisija atzīmē, ka papildus jau veiktajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās savu ārvalstu aktīvu pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu tajos līdz 2018. gada 30. jūnijam (120), kā arī ievēros savas saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tādējādi atbalsts netiks izmantots, lai izkropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.

| (302) | Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu, lai iegādātos jaunus uzņēmumus. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(302)

Grieķija ir arī apņēmusies aizliegt iegādes, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu, lai iegādātos jaunus uzņēmumus. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos.

| (303) | Arī apņemšanās samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu tādu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem. |
| --- | --- |

(303)

Arī apņemšanās samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu tādu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem.

| (304) | Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. iedaļā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(304)

Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. iedaļā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsardzības pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus.

7.7.   UZRAUDZĪBA

| (305) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir jāiesniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā paredz Grieķijas paustās apņemšanās (121), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., līdz 2018. gada 31. decembrim, uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka ir iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs Grieķijas apņemšanās attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi var secināt, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība. |
| --- | --- |

(305)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir jāiesniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā paredz Grieķijas paustās apņemšanās (121), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., līdz 2018. gada 31. decembrim, uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka ir iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs Grieķijas apņemšanās attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi var secināt, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība.

8.   SECINĀJUMS

| (306) | Komisija secina, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B1, B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms Komisijas oficiāla apstiprinājuma saņemšanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir piemērots un samērīgs, lai kompensētu šajā lēmumā apskatīto atbalsta pasākumu radīto konkurences izkropļojumu ietekmi. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(306)

Komisija secina, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B1, B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms Komisijas oficiāla apstiprinājuma saņemšanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir piemērots un samērīgs, lai kompensētu šajā lēmumā apskatīto atbalsta pasākumu radīto konkurences izkropļojumu ietekmi. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Turpmāk minētie Grieķijas īstenotie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:

| a) | ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēmusi no Grieķijas Bankas un ko garantējusi Grieķija (L2 pasākums); |
| --- | --- |

a)

ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēmusi no Grieķijas Bankas un ko garantējusi Grieķija (L2 pasākums);

| b) | otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljona apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums); |
| --- | --- |

b)

otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljona apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums);

| c) | saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums); |
| --- | --- |

c)

saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);

| d) | rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada pavasarī (B4 pasākums). |
| --- | --- |

d)

rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada pavasarī (B4 pasākums).

2.   HFSF nodrošinātais finansējums kopējai finansējuma starpībai EUR 427 miljonu apmērā saistībā ar Dodekanesas kooperatīvās bankas, Evijas kooperatīvās bankas un Rietummaķedonijas kooperatīvās bankas izraudzīto aktīvu un pasīvu nodošanu Alpha Bank S.A. 2013. gada decembrī nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

3.   Ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Alpha Bank Group (Alpha Bank un visiem tās meitasuzņēmumiem un filiālēm) un tika iesniegts 2014. gada 12. jūnijā, kā arī minētajā datumā iesniegtajām Grieķijas saistībām, turpmāk minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:

| a) | kapitāla iepludināšana EUR 940 miljonu apmērā, ko Grieķija piešķīra Alpha Bank S.A. 2009. gada maijā saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums); |
| --- | --- |

a)

kapitāla iepludināšana EUR 940 miljonu apmērā, ko Grieķija piešķīra Alpha Bank S.A. 2009. gada maijā saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums);

| b) | ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēma no Grieķijas Bankas un ko garantēja Grieķija kopš 2011. gada jūlija, EUR 23,6 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums); |
| --- | --- |

b)

ārkārtas likviditātes palīdzība, ko Alpha Bank S.A. saņēma no Grieķijas Bankas un ko garantēja Grieķija kopš 2011. gada jūlija, EUR 23,6 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums);

| c) | pirmā pārejas rekapitalizācija EUR 1 900 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada maijā (B1 pasākums); |
| --- | --- |

c)

pirmā pārejas rekapitalizācija EUR 1 900 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada maijā (B1 pasākums);

| d) | otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums); |
| --- | --- |

d)

otrā pārejas rekapitalizācija EUR 1 042 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2012. gada decembrī (B2 pasākums);

| e) | saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums); |
| --- | --- |

e)

saistību dokuments par EUR 1 629 miljoniem, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A.2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);

| f) | rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada maijā (B4 pasākums). |
| --- | --- |

f)

rekapitalizācija EUR 4 021 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Alpha Bank S.A. 2013. gada maijā (B4 pasākums).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmums par valsts atbalstu N 560/2008 “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (OV C 125, 5.6.2009., 6. lpp.). Tam tika piešķirts numurs SA.26678 (N 560/2008). Minētā shēma vēlāk tika grozīta un tās darbības termiņš tika pagarināts, kā aprakstīts 2. zemsvītras piezīmē.

1

Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā

(2)  Grieķija 2009. gada 2. septembrī paziņoja par vairākiem atbalsta pasākumu grozījumiem un par atbalsta shēmas darbības termiņa pagarināšanu līdz 2009. gada 31. decembrim, kas tika apstiprināti 2009. gada 18. septembrī (sk. Komisijas 2009. gada 18. septembra lēmumu par valsts atbalstu N 504/09 “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā grozīšana un termiņa pagarināšana” (OV C 264, 6.11.2009., 5. lpp.)). Komisija 2010. gada 25. janvārī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa otro pagarinājumu līdz 2010. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu par valsts atbalstu N 690/09 “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarināšana” (OV C 57, 9.3.2010., 6. lpp.)). Komisija 2010. gada 30. jūnijā apstiprināja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un shēmas darbības termiņa pagarinājumu līdz 2010. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2010. gada 30. jūnija lēmumu par valsts atbalstu N 260/2010 “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarināšana” (OV C 238, 3.9.2010., 3. lpp.)). Komisija 2010. gada 21. decembrī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu līdz 2010. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2010. gada 21. decembra lēmumu par valsts atbalstu SA.31998 (2010/N) “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā ceturtais termiņa pagarinājums” (OV C 53, 19.2.2011., 2. lpp.)). Komisija 2011. gada 4. aprīlī apstiprināja grozījumu (sk. Komisijas 2011. gada 4. aprīļa lēmumu par valsts atbalstu SA.32767 (11/N) “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā grozījums” (OV C 164, 2.6.2011., 8. lpp.)). Komisija 2011. gada 27. jūnijā apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu līdz 2011. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2011. gada 27. jūnija lēmumu par valsts atbalstu SA.33153 (2011/N) “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā piektais termiņa pagarinājums” (OV C 274, 17.9.2011., 6. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. februārī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu līdz 2012. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2012. gada 6. februāra lēmumu par valsts atbalstu SA.34149 (2011/N) “Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā sestais termiņa pagarinājums” (OV C 101, 4.4.2012., 2. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. jūlijā apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu līdz 2012. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2012. gada 6. jūlija lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.35002 (2012/N) – Grieķija “Atbalsta shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums” (OV C 77, 15.3.2013., 14. lpp.)). Komisija 2013. gada 22. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas termiņa pagarinājumu līdz 2013. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2013. gada 22. janvāra lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.35999 (2012/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums” (OV C 162, 7.6.2013., 6. lpp.)). Komisija 2013. gada 25. jūlijā apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas termiņa pagarinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2013. gada 25. jūlija lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.36956 (2013/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums” (OV C 141, 9.5.2014., 3. lpp.)). Komisija 2014. gada 14. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas termiņa pagarinājumu līdz 2014. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2014. gada 14. janvāra lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.37958 (2013/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums”, vēl nav publicēts).

2

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā grozīšana un termiņa pagarināšana

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarināšana

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarināšana

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā ceturtais termiņa pagarinājums

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā grozījums

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā piektais termiņa pagarinājums

Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā sestais termiņa pagarinājums

Atbalsta shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums

Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums

Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums

Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā termiņa pagarinājums

(3)  Sk. Komisijas 2012. gada 27. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.34823 (2012/C) (ex2012 NN) “Alpha Bank rekapitalizācija, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds” (OV C 357, 20.11.2012., 36. lpp.).

3

Alpha Bank

(4)  HFSF paziņojums presei, 2012. gada 24. decembris, pieejams tiešsaistē: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

4

HFSF

(5)  Komisija šos pasākumus reģistrēja kā lietu SA.36004 (2013/NN).

5

(6)  Paziņojumu reģistrēja ar numuru SA.34823 (2012/C) (ex2012 NN).

6

(7)  Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Otrā ekonomikas stabilizācijas programma Grieķijai – 2012. gada marts, 17. lpp., pieejama tiešsaistē: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

7

Otrā ekonomikas stabilizācijas programma Grieķijai – 2012. gada marts

(8)  Sk. II iedaļu “Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana”Ziņojumā par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, Grieķijas Banka, 2012. gada decembris, pieejams tiešsaistē: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

8

Ziņojumā par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu

(9)  Finanšu ministrijas 2012. gada 9. marta paziņojums presei, pieejams tiešsaistē: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

9

(10)  Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs ir viens no reglamentētajiem kapitāla rādītājiem, kuru kontrolē banku uzraudzītājs Kapitāla prasību direktīvas ietvaros.

10

(11)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi, 106. lpp.

11

(12)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi, 104. lpp.

13

(14)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas kopā veido Eurosistēmu, kas ir eurozonas centrālo banku sistēma.

15

(16)  Finanšu ministrijas 2012. gada 3. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

16

Minētā pašu parāda atpirkšana par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, ļāva Grieķijai būtiski samazināt tās parādu.

(17)  Ja šāda atpirkšana nebūtu notikusi, minēto jauno GVO tirgus vērtība būtu varējusi palielināties atkarībā no tādu tirgus rādītāju izmaiņām kā procentu likmes un iespējamība, ka Grieķija nepildīs savas saistības.

17

(18)  Ir iekļauti paredzamie zaudējumi, ko radīs jaunu aizdevumu izsniegšana Grieķijā laikposmā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim.

18

(19)  Ārvalstu riska KZP ietekme tika aprēķināta pēc ārvalstu nodokļu atskaitīšanas, ņemot vērā rīcības saistības, kas tolaik bija nodrošinātas Konkurences ģenerāldirektorātam.

19

(20)  NBG aizdevumu zaudējumu rezerves 2013. gada 30. jūnijā proporcionāli First Business Bank un Probank dalībai.

20

NBG

First Business Bank

Probank

(21)  Eurobank aizdevumu zaudējumu rezerves 2013. gada 30. jūnijā proporcionāli New Hellenic Postbank un New Proton Bank dalībai, kuras Eurobank iegādājās 2013. gada augustā.

21

Eurobank

New Hellenic Postbank

New Proton Bank

Eurobank

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf

22

(23)  Sk. 2. tabulu.

23

(24)  Minētās pašu kapitāla summas par 2010., 2011. un 2012. gadu ietver EUR 940 miljonus priekšrocību akcijās, ko Grieķija piešķīra 2009. gadā; attiecībā uz 2012. gadu šīs summas neietver divas pārejas rekapitalizācijas, ko Banka saņēma 2012. gadā, par summu EUR 2 942 miljonu apmērā. Pašu kapitāla rādītāji par 2013. gadu ietver visu 2012. un 2013. gada HFSF un privāto rekapitalizāciju, kas kopā sasniedza EUR 4 571 miljonu.

24

HFSF

(25)  Sk. 2. tabulu.

25

(26)  Informācija, ko Alpha Bank iesniedza Komisijai 2013. gada 25. jūnijā.

26

Alpha Bank

(27)  2011. gada finanšu pārskati, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf.

27

(28)  Sk. 2.3.1.2. iedaļu “Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam”.

28

(29)  Emporiki Bank konsolidētie finanšu pārskati uz 2011. gada 31. decembri, 9. lpp.

29

Emporiki Bank

(30)  HFSF gada finanšu pārskats par laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim, 8. lpp., pieejams tiešsaistē: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf.

30

HFSF

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf

31

(32)  Iegādes un pārņemšanas procedūra ir noregulējuma procedūra, kuras gaitā likvidācijas procesā iesaistītā juridiskā persona nosaka kvalitatīvus aktīvus un pasīvus, ko izsludina izsolei, lai tos nodotu dzīvotspējīgam uzņēmumam.

32

(33)  Sk. Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu 97/3/8.2.2013.

33

(34)  Sk. Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 14/4/8.12.2013.

34

(35)  Sk. Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 14/5/8.12.2013.

35

(36)  Tādēļ termins “finansējuma starpība” var būt maldinošs, jo apraksta kapitāla atbalsta pasākumu, nevis likviditātes atbalstu.

36

(37)  Sk. Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu 97/2/8.2.2013.

37

(38)  Sk. Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 14/1/8.12.2013.

38

(39)  Sk. Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 14/2/8.12.2013.

39

(40)  Sk. Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu 97/1/8.2.2013.

40

(41)  Sk. Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 14/7/8.12.2013.

41

(42)  Sk. Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 14/8/8.12.2013.

42

(43)  Diners Club International ir kredītkaršu uzņēmums, kas tika dibināts 1950. gadā, savukārt Grieķijā tika reģistrēts 1959. gadā. Diners Club Greece pieder Citibank International un Citibank Overseas Investment Corporation.

43

Diners Club International

Diners Club Greece

Citibank International

Citibank Overseas Investment Corporation

(44)  Bankomāts ir elektroniska bankas pakalpojumu ierīce, kurā klienti var veikt pamatdarījumus bez filiāles darbinieka (vai kasiera) palīdzības, piemēram, izņemt skaidru naudu.

44

(45)  Grieķijas iestāžu 2014. gada 24. jūnijā sniegtā informācija.

45

(46)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 64. lpp.

46

Alpha Bank

(47)  Termins “riska svērtie aktīvi” ir reglamentēta kopsumma, ar kuru mēra riska iedarbību uz finanšu iestādēm un kuru izmanto uzraudzītāji, lai uzraudzītu finanšu iestāžu kapitāla pietiekamību.

47

riska svērtie aktīvi

(48)  Konfidenciāla informācija

48

(49)  Kā teikts Grieķijas Bankas 2011. gada 7. novembra vēstulē: “Garantijas attiecas uz ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) kopsummu.”

49

(50)  Grieķijas Bankas 2014. gada 7. aprīlī sniegtā informācija.

50

(51)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plānam pievienotās finanšu prognozes, 2014. gada jūnijs.

51

Alpha Bank

(52)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

52

(53)  Pirmsparakstīšanas nolīgums paredzēja: “Faktiskais risks, kas izmaksājams Bankai, ietver EFSF obligācijas un jebkurus kuponu maksājumus un uzkrātos procentus par EFSF obligācijām laikposmā no šo obligāciju emisijas dienas līdz dienai, kad avanss tiek konvertēts par akciju kapitālu un citiem konvertējamiem finanšu instrumentiem, kā paredzēts šajā dokumentā.”

53

EFSF

EFSF

(54)  Sk. 3. tabulu.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf

56

(57)  Akciju sadalīšana ir korporatīvs process, kura gaitā uzņēmums sadala savas esošās akcijas vairākās akcijās.

57

(58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

60

(61)  Sk. 38. zemsvītras piezīmi. Piemēram, īstenošanas cena 2013. gada 10. decembrī bija EUR 0,4488, 2014. gada 10. jūnijā tā būs EUR 0,4576, 2014. gada 10. decembrī – EUR 0,4686, 2015. gada 10. jūnijā – EUR 0,4796 utt. Sk. Alpha Bank2013. gada 10. jūnija paziņojumu par “Akciju kapitāla palielināšanas rezultātā iegūto akciju īpašumtiesību sertifikātu (garantiju) kotēšanas galīgajiem noteikumiem un raksturojumu”, pieejams tiešsaistē: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

61

Alpha Bank

(62)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 22. lpp.

62

Alpha Bank

(63)  Banka apņēmās ierobežot ārvalstu aktīvu summu līdz EUR [...] miljardiem, savukārt saskaņā ar finanšu prognozēm Bankas kopējie aktīvi 2018. gadā sasniegs EUR [...] miljardus.

63

(64)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 132. lpp., pirms Emporiki Bank iegādes.

64

Alpha Bank

Emporiki Bank

(65)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 129. lpp.

65

Alpha Bank

(66)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 102. un 103. lpp. Filiāļu un darbinieku skaita palielināšanās laikposmā no 2012. gada septembra līdz 2013. gada decembrim bija novērojama Emporiki Bank iegādes dēļ.

66

Alpha Bank

Emporiki Bank

(67)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 103. lpp.

67

Alpha Bank

(68)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plānam pievienotās finanšu prognozes, 2014. gada jūnijs, dati par Alpha Bank Grieķijā.

68

Alpha Bank

Alpha Bank

(69)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 105. lpp.

69

Alpha Bank

(70)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 96. lpp.

70

Alpha Bank

(71)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 96. lpp.

71

Alpha Bank

(72)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plānam pievienotās finanšu prognozes, 2014. gada jūnijs, dati par darbībām Grieķijā.

72

Alpha Bank

(73)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 132. lpp.

73

Alpha Bank

(74)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plānam pievienotās finanšu prognozes, 2014. gada jūnijs.

74

Alpha Bank

(75)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 5.4.2. iedaļa.

75

Alpha Bank

(76)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 5.4.2. iedaļa.

76

Alpha Bank

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf

78

(79)  Sk pielikuma II nodaļu.

79

(80)  Sk pielikuma II nodaļu.

80

(81)  Sk pielikuma II nodaļu.

81

(82)  Sk pielikuma II nodaļu.

82

(83)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

83

(84)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

84

(85)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

85

(86)  Sk pielikuma III nodaļas C iedaļu.

86

(87)  “Visbeidzot, attiecībā uz HFSF izdotajām garantijām būtu jāprecizē, ka Grieķijas Republika lūgs Eiropas Komisijas atļauju, pirms Alpha Bank vai jebkura valsts iestāde (tostarp HFSF) veiks jebkādu garantiju atpirkšanām, lai Eiropas Komisija varētu pārbaudīt, vai paredzētā garantiju atpirkšana nav pretrunā valsts atlīdzības prasībām atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.”

87

HFSF

Alpha Bank

HFSF

(88)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (OV C 270, 25.10.2008., 2. lpp.).

88

(89)  Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 59. apsvērums.

89

Alpha Bank

(90)  Alpha Bank lēmuma par procedūras sākšanu 63. apsvērums.

90

Alpha Bank

(91)  Sk. 146. apsvērumu Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmumā par valsts atbalstu SA. 510/2008 – Itālija “Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA” (OV C 46, 25.2.2009., 6. lpp.).

91

Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA

(92)  Sk. 80. punktu Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (2013. gada Banku darbības paziņojums) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

92

(93)  Sk. Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu par valsts atbalstu NN 19/2009 – Pārstrukturēšanas atbalsts Dunfermline Building Society, 47. apsvērums; Komisijas 2010. gada 25. oktobra lēmumu par valsts atbalstu N 560/2009 – Atbalsts Fionia bank likvidācijai, 55. apsvērums; Komisijas 2010. gada 8. novembra lēmumu par valsts atbalstu N 392/2010 – CajaSur pārstrukturēšana, 52. apsvērums.

93

Dunfermline Building Society

Fionia bank

CajaSur

(94)  Sk. 1. un 2. zemsvītras piezīmi.

94

(95)  Bankas RSA 2012. gada 31. martā bija EUR 44,2 miljardi.

95

(96)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem finanšu iestāžu labā saistībā ar finanšu krīzi (2011. gada Pagarināšanas paziņojums) (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

96

(97)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

97

(98)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

98

(99)  Sk. 41. apsvērumu Komisijas lēmumā par lietu NN 51/2008 “Garantiju shēma bankām Dānijā” (OV C 273, 28.10.2008., 2. lpp.).

99

(100)  Sk. 83. apsvērumu – uzkrātie procenti ir uzskatāmi par HFSF papildu ieguldījumu, un tādējādi tie samazināja maksājumu, kas HFSF bija jāizmaksā Bankai, lai apmaksātu 2013. gada pavasara rekapitalizāciju.

100

HFSF

HFSF

(101)  Sk. arī 7.5.1. iedaļu.

101

(102)  Teorētiskā akcijas vērtība pirms tiesību izmantošanas (turpmāk – “TERP”) ir vispārpieņemta tirgus metode, kā kvantitatīvi izteikt akciju kapitāla palielinājuma vērtības samazināšanas ietekmi.

102

TERP

(103)  Sk. 5. tabulu.

103

(104)  Par Rietummaķedonijas bankas un Evijas bankas nodoto aktīvu un pasīvu iegādi netika paziņots Grieķijas Konkurences komisijai, jo katras kooperatīvās bankas nodotās daļas apgrozījums nepārsniedz EUR 15 miljonu slieksni, kā noteikts Likuma Nr. 3959/2011 6. panta 1. punktā, ņemot vērā minētā likuma 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

104

(105)  Atlīdzību aprēķināja, pieņemot 30 % noguldījumu nolietojumu laikā starp darījuma parakstīšanu un slēgšanu. Atlīdzībai veiks ex post korekcijas atkarībā no faktiskā nolietojuma, ko aplūkos pirms slēgšanas.

105

ex post

(106)  Sk. arī 7.5.1. un 7.5.2. iedaļu.

106

(107)  Sk. Pārstrukturēšanas paziņojuma 28. punktu un 320. apsvērumu Komisijas 2011. gada 5. aprīļa Lēmumā 2011/823/ES par pasākumiem C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 un N 19/10), ko veikusi Nīderlandes valsts attiecībā uz ABN AMRO Group NV (izraisot turpmāku Fortis Bank Nederland un ABN AMRO N apvienošanu) (OV L 333, 15.12.2011., 1. lpp.).

107

ABN AMRO Group NV

Fortis Bank Nederland

ABN AMRO N

(108)  Sk. 99. apsvērumu.

108

(109)  Ietverot iemaksas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondā (turpmāk – “TEKE”).

109

TEKE

(110)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plānam pievienotās finanšu prognozes, 2014. gada jūnijs, Alpha Bank dati.

110

Alpha Bank

Alpha Bank

(111)  HFSF gada finanšu pārskats par laikposmu līdz 2013. gada 31. decembrim, 68. lpp., pieejams tiešsaistē: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf.

111

HFSF gada finanšu pārskats par laikposmu līdz 2013. gada 31. decembrim

(112)  Pārstrukturēšanas plānā minētās finanšu prognozes atšķiras no Grieķijas Bankas veiktā spriedzes testa rezultātiem, jo tests netika balstīts uz tiem pašiem pieņēmumu kopumiem un tajā tika ņemti vērā Grieķijas Bankas veiktie papildu pielāgojumi.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf

113

(114)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 107. lpp.

114

Alpha Bank

(115)  Sk. 116. apsvērumu.

115

(116)  Kā norādīts saistībās (sk pielikuma 2. nodaļas 7. punktu), minēto lieluma samazināšanu var panākt ar paturēto ārvalstu iestāžu bilanču samazināšanu un/vai ārvalstu iestāžu pārdošanu.

116

(117)  Lēmuma 7.1.3.5. iedaļā aprakstītā iemesla dēļ ierosinātā pašu ieguldījuma pasākuma lielums ir jāsalīdzina ar Bankas lielumu pirms Emporiki Bank, triju kooperatīvo banku noguldījumu un Grieķijas Citibank iegādes.

117

Emporiki Bank

Citibank

(118)  Ņemot vērā vienīgi faktiski izmaksāto atbalstu, kas nodrošina lielākas priekšrocības un rada lielākos konkurences izkropļojumus, atbalsta summa tiek samazināta līdz 11 % no Bankas RSA.

118

(119)  Alpha Bank pārstrukturēšanas plāns, 2014. gada jūnijs, 36. lpp.

119

Alpha Bank

(120)  Sk. pielikuma II nodaļu.

120

(121)  Sk. 129. apsvērumu.

121

---

PIELIKUMS

ALPHA BANK – GRIEĶIJAS REPUBLIKAS SAISTĪBAS

Grieķijas Republika (turpmāk – “Grieķija”) nodrošina, ka Alpha Bank (turpmāk – “
  Banka
  ”) īsteno 2014. gada jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu. Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir papildinājumā minētie Eiropas Komisijas (turpmāk – “Komisija”) makroekonomikas pieņēmumi, kā arī tiesību aktos paredzētie pieņēmumi.

Grieķijas Republika ar šo uzņemas turpmāk minētās saistības (turpmāk – “Saistības”), kas ir pārstrukturēšanas plāna neatņemama sastāvdaļa. Saistības ietver saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Pārstrukturēšanas saistības”) un Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību.

Saistības stājas spēkā dienā, kad Komisija pieņem lēmumu par pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanu (turpmāk – “Lēmums”).

Pārstrukturēšanas periods beidzas 2018. gada 31. decembrī. Saistības piemēro visā pārstrukturēšanas periodā, ja vien individuālās saistības neparedz citādi.

Šis dokuments ir interpretējams, ņemot vērā Lēmumu vispārējā Savienības tiesību sistēmā un atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (1).

I NODAĻA.   DEFINĪCIJAS

Šajās Saistībās terminiem ir turpmāk minētā nozīme:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

15.

Šajās Saistībās minēto terminu vienskaitlis ietver daudzskaitli (un otrādi), ja vien Saistības neparedz citādi.

II NODAĻA.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS SAISTĪBAS

| 1. | Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...]. |
| --- | --- |

1.

Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...].

| 2. | Darbinieku skaits Grieķijā. Pilna laika ekvivalentu (turpmāk – “PLE”) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...]. |
| --- | --- |

2.

Darbinieku skaits Grieķijā. Pilna laika ekvivalentu (turpmāk – “PLE”) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...].

| 3. | Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz EUR [...] miljonus. |
| --- | --- |

3.

Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz EUR [...] miljonus.

| 4. | Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu tādu rentabilitāti Grieķijas tirgū, kāda bija pirms atbalsta piešķiršanas, Bankai jāsamazina finansēšanas izmaksas, samazinot Grieķijā piesaistīto noguldījumu izmaksas (tostarp attiecībā uz uzkrājumu, pieprasījuma un termiņa noguldījumiem, kā arī citiem līdzīgiem produktiem, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...]. |
| --- | --- |

4.

Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu tādu rentabilitāti Grieķijas tirgū, kāda bija pirms atbalsta piešķiršanas, Bankai jāsamazina finansēšanas izmaksas, samazinot Grieķijā piesaistīto noguldījumu izmaksas (tostarp attiecībā uz uzkrājumu, pieprasījuma un termiņa noguldījumiem, kā arī citiem līdzīgiem produktiem, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...].

| 5. | Neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā. Attiecībā uz banku darbību Grieķijā neto aizdevumu un noguldījumu attiecība 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz 119 %. [...]. |
| --- | --- |

5.

Neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā. Attiecībā uz banku darbību Grieķijā neto aizdevumu un noguldījumu attiecība 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz 119 %. [...].

| 6. | Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. No spēkā stāšanās datuma līdz 2018. gada 30. jūnijam attiecībā uz visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem Banka nenodrošinās papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu par summu, kas kumulatīvi pārsniedz lielāko no šādām summām: i) [...] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RSA 2012. gada 31. decembrī vai ii) EUR [...] miljonus. Ja Banka vēlēsies iepludināt pašu kapitālu vai subordinēto parādu ārvalstu meitasuzņēmumā par summu, kas pārsniedz minēto robežvērtību, tai būs jālūdz Grieķijas iestādes pieprasīt Komisijas lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu.
  [...]:






  a) | [...]; |
| --- | --- | --- |

6.

Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. No spēkā stāšanās datuma līdz 2018. gada 30. jūnijam attiecībā uz visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem Banka nenodrošinās papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu par summu, kas kumulatīvi pārsniedz lielāko no šādām summām: i) [...] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RSA 2012. gada 31. decembrī vai ii) EUR [...] miljonus. Ja Banka vēlēsies iepludināt pašu kapitālu vai subordinēto parādu ārvalstu meitasuzņēmumā par summu, kas pārsniedz minēto robežvērtību, tai būs jālūdz Grieķijas iestādes pieprasīt Komisijas lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu.

[...]:

a)

[...];

| b) | [...]; |
| --- | --- |

b)

[...];

| c) | [...]; |
| --- | --- |

c)

[...];

| d) | [...]; |
| --- | --- |

d)

[...];

| e) | [...]; |
| --- | --- |

e)

[...];

| f) | [...]. |
| --- | --- |

f)

[...].

[...].

| 7. | Aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana aktīviem, kas nav Grieķijas aktīvi, līdz 2018. gada 30. jūnijam. Ārvalstu aktīvu portfeļa kopējais lielums ir jāsamazina līdz ne vairāk kā EUR [...] miljardiem līdz 2018. gada 30. jūnijam (ārvalstu aktīvu maksimālā robeža).
  (7.1.) [...]
  (7.2.) [...] |
| --- | --- |

7.

Aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana aktīviem, kas nav Grieķijas aktīvi, līdz 2018. gada 30. jūnijam. Ārvalstu aktīvu portfeļa kopējais lielums ir jāsamazina līdz ne vairāk kā EUR [...] miljardiem līdz 2018. gada 30. jūnijam (ārvalstu aktīvu maksimālā robeža).

(7.1.) [...]

(7.2.) [...]

| 8. | Vērtspapīru pārdošana. Turpmāk noteiktais biržā kotēto vērtspapīru portfelis tiks atvasināts līdz [...], savukārt biržā nekotēto vērtspapīru portfelis tiks atvasināts līdz [...]: šis portfelis ietver visus pašu kapitāla ieguldījumus, kas pārsniedz EUR [...] miljonus, kā arī visus ieguldījumus subordinētajās obligācijās un hibrīdobligācijās. Šī Saistība neattiecas uz [...] akcijām (EUR [...] miljoni). Tādu meitasuzņēmumu un saistīto uzņēmumu gadījumā, kas neveido pamatdarbības, ([...]), ja līdz [...] Banka ir aktīvi meklējusi potenciālos pircējus un nav iespējams kapitāla ziņā neitrāls vai kapitālu palielinošs darījums, šo līdzdalību atvasināšanas termiņš tiek pārlikts uz [...]. |
| --- | --- |

8.

Vērtspapīru pārdošana. Turpmāk noteiktais biržā kotēto vērtspapīru portfelis tiks atvasināts līdz [...], savukārt biržā nekotēto vērtspapīru portfelis tiks atvasināts līdz [...]: šis portfelis ietver visus pašu kapitāla ieguldījumus, kas pārsniedz EUR [...] miljonus, kā arī visus ieguldījumus subordinētajās obligācijās un hibrīdobligācijās. Šī Saistība neattiecas uz [...] akcijām (EUR [...] miljoni). Tādu meitasuzņēmumu un saistīto uzņēmumu gadījumā, kas neveido pamatdarbības, ([...]), ja līdz [...] Banka ir aktīvi meklējusi potenciālos pircējus un nav iespējams kapitāla ziņā neitrāls vai kapitālu palielinošs darījums, šo līdzdalību atvasināšanas termiņš tiek pārlikts uz [...].

| 9. | Privātā kapitāla portfeļa lielums. Līdz 2017. gada 31. decembrim privātā kapitāla portfeļa lielums tiks samazināts līdz EUR [...] miljoniem. |
| --- | --- |

9.

Privātā kapitāla portfeļa lielums. Līdz 2017. gada 31. decembrim privātā kapitāla portfeļa lielums tiks samazināts līdz EUR [...] miljoniem.

| 10. | Attiecībā uz visiem pārdošanas darījumiem Grieķijas Republika apņemas nodrošināt turpmāk minēto:






  a) | pircējs būs neatkarīgs un nesaistīts ar Banku; |
| --- | --- | --- |

10.

Attiecībā uz visiem pārdošanas darījumiem Grieķijas Republika apņemas nodrošināt turpmāk minēto:

a)

pircējs būs neatkarīgs un nesaistīts ar Banku;

| b) | atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā Banka ne tieši, ne netieši nefinansēs pircēju; tas neattiecas uz nekustamā īpašuma pārdošanu, kad Banka var finansēt pircēju, ja šis jaunais aizdevums tiek izsniegts saskaņā ar piesardzīgu kreditēšanas praksi; pārbaudot atbilstību Saistībām attiecībā uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana aktīviem, kas nav Grieķijas aktīvi, ņems vērā visus jaunos aizdevumus, kuri atbilst aktīvu, kas nav Grieķijas aktīvi, definīcijai; |
| --- | --- |

b)

atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā Banka ne tieši, ne netieši nefinansēs pircēju; tas neattiecas uz nekustamā īpašuma pārdošanu, kad Banka var finansēt pircēju, ja šis jaunais aizdevums tiek izsniegts saskaņā ar piesardzīgu kreditēšanas praksi; pārbaudot atbilstību Saistībām attiecībā uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana aktīviem, kas nav Grieķijas aktīvi, ņems vērā visus jaunos aizdevumus, kuri atbilst aktīvu, kas nav Grieķijas aktīvi, definīcijai;

| c) | Banka piecu gadu laikposmā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas ne pilnīgi, ne daļēji neiegādāsies tiešu vai netiešu ietekmi Atsavināmā uzņēmumā bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma. |
| --- | --- |

c)

Banka piecu gadu laikposmā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas ne pilnīgi, ne daļēji neiegādāsies tiešu vai netiešu ietekmi Atsavināmā uzņēmumā bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma.

| 11. | Ieguldījumu politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus.
  Šī Saistība neattiecas uz šādiem vērtspapīriem (turpmāk – “atbrīvotie vērtspapīri”):






  i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

11.

Ieguldījumu politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus.

Šī Saistība neattiecas uz šādiem vērtspapīriem (turpmāk – “atbrīvotie vērtspapīri”):

i)

[...];

| ii) | [...]; |
| --- | --- |

ii)

[...];

| iii) | [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...];

| iv) | [...]; |
| --- | --- |

iv)

[...];

| v) | [...]; |
| --- | --- |

v)

[...];

| vi) | [...]. |
| --- | --- |

vi)

[...].

| 12. | Atalgojuma maksimālā robeža. Līdz [...] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniedz [...]. Ja tiks saņemta HFSF kapitāla iepludināšana, atalgojuma maksimālā robeža tiks pārskatīta saskaņā ar 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku darbības paziņojumu. |
| --- | --- |

12.

Atalgojuma maksimālā robeža. Līdz [...] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniedz [...]. Ja tiks saņemta HFSF kapitāla iepludināšana, atalgojuma maksimālā robeža tiks pārskatīta saskaņā ar 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku darbības paziņojumu.

III NODAĻA.   SAISTĪBAS KORPORATĪVĀS PĀRVALDĪBAS UN KOMERCDARBĪBAS JOMĀ – TERMIŅA PAGARINĀJUMS UN GROZĪJUMI

| 1. | Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpinās īstenot Saistības korporatīvās pārvaldības un komercdarbības jomā, kuras Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ar turpmākajiem grozījumiem, kas iekļauti Saistību III nodaļā. |
| --- | --- |

1.

Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpinās īstenot Saistības korporatīvās pārvaldības un komercdarbības jomā, kuras Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ar turpmākajiem grozījumiem, kas iekļauti Saistību III nodaļā.

| 2. | Ja individuālās Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka nedrīkst izmantot meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas minētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības. |
| --- | --- |

2.

Ja individuālās Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka nedrīkst izmantot meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas minētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības.

A iedaļa.   Efektīvas un atbilstošas iekšējās organizācijas izveide

| 3. | Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jāievēro visi noteikumi, kas paredzēti Likumā Nr. 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā Nr. 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumi, kuri attiecas uz korporatīvo struktūru funkcijām, piemēram, akcionāru sapulces un Direktoru padomes funkcijām, lai nodrošinātu skaidru atbildības sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras jāierobežo ar pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmumu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Jāizslēdz plašākas pilnvaras, kas ļautu lieki ietekmēt vadību. Atbildība par ikdienas darbības vadību nepārprotami jāatstāj Bankas izpilddirektoru kompetencē. |
| --- | --- |

3.

Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jāievēro visi noteikumi, kas paredzēti Likumā Nr. 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā Nr. 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumi, kuri attiecas uz korporatīvo struktūru funkcijām, piemēram, akcionāru sapulces un Direktoru padomes funkcijām, lai nodrošinātu skaidru atbildības sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras jāierobežo ar pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmumu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Jāizslēdz plašākas pilnvaras, kas ļautu lieki ietekmēt vadību. Atbildība par ikdienas darbības vadību nepārprotami jāatstāj Bankas izpilddirektoru kompetencē.

| 4. | Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jānodrošina atbilstība Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (turpmāk – “HFSF”) attiecību sistēmai. |
| --- | --- |

4.

Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jānodrošina atbilstība Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (turpmāk – “HFSF”) attiecību sistēmai.

| 5. | Bankai jāievēro Valdības likuma Nr. 2577/9.3.2006. noteikumu spēkā esošā redakcija, lai varētu individuāli vai grupā saglabāt efektīvu organizatorisko struktūru un atbilstīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī izmantot korporatīvās pārvaldības labo praksi starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

5.

Bankai jāievēro Valdības likuma Nr. 2577/9.3.2006. noteikumu spēkā esošā redakcija, lai varētu individuāli vai grupā saglabāt efektīvu organizatorisko struktūru un atbilstīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī izmantot korporatīvās pārvaldības labo praksi starptautiskā mērogā.

| 6. | Bankai ir jāizveido efektīva organizatoriskā struktūra, lai varētu nodrošināt, ka Iekšējās revīzijas departaments un Riska pārvaldības departaments ir pilnīgi neatkarīgi no komerciālajiem tīkliem un pakļauti tieši Direktoru padomei. Direktoru padomes ietvaros izveidotajai Revīzijas komitejai un Riska komitejai ir jāizskata visas problēmas, kuras konstatē minētie departamenti. Atbilstošā Iekšējās revīzijas nolikumā un Riska pārvaldības nolikumā ir jāprecizē minēto departamentu funkcijas, pienākumi un resursi. Departamentu nolikumiem ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem un jānodrošina to pilnīga neatkarība. Kredītpolitikai ir jānodrošina nostādnes un norādījumi attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu cenas noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

6.

Bankai ir jāizveido efektīva organizatoriskā struktūra, lai varētu nodrošināt, ka Iekšējās revīzijas departaments un Riska pārvaldības departaments ir pilnīgi neatkarīgi no komerciālajiem tīkliem un pakļauti tieši Direktoru padomei. Direktoru padomes ietvaros izveidotajai Revīzijas komitejai un Riska komitejai ir jāizskata visas problēmas, kuras konstatē minētie departamenti. Atbilstošā Iekšējās revīzijas nolikumā un Riska pārvaldības nolikumā ir jāprecizē minēto departamentu funkcijas, pienākumi un resursi. Departamentu nolikumiem ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem un jānodrošina to pilnīga neatkarība. Kredītpolitikai ir jānodrošina nostādnes un norādījumi attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu cenas noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu.

| 7. | Bankai ir jāinformē kompetentās iestādes par akcionāriem, kuri tur vismaz 1 % parasto akciju. |
| --- | --- |

7.

Bankai ir jāinformē kompetentās iestādes par akcionāriem, kuri tur vismaz 1 % parasto akciju.

B iedaļa.   Komercprakse un riska uzraudzība

Vispārīgie principi

| 8. | Kredītpolitikā ir jāprecizē, ka pret visiem klientiem jāizturas taisnīgi, izmantojot nediskriminējošas procedūras, izņemot tās, kas saistītas ar kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitika nosaka robežvērtības, kuru pārsniegšanas gadījumā aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākā vadības līmenī. Līdzīgas robežvērtības nosaka attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu izskatīšanu un tiesvedību. Kredītpolitika izvēlētos centros centralizē valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošina drošus aizsargpasākumus, lai varētu konsekventi īstenot to sniegtos norādījumus visās Grieķijas banku darbībās. |
| --- | --- |

8.

Kredītpolitikā ir jāprecizē, ka pret visiem klientiem jāizturas taisnīgi, izmantojot nediskriminējošas procedūras, izņemot tās, kas saistītas ar kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitika nosaka robežvērtības, kuru pārsniegšanas gadījumā aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākā vadības līmenī. Līdzīgas robežvērtības nosaka attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu izskatīšanu un tiesvedību. Kredītpolitika izvēlētos centros centralizē valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošina drošus aizsargpasākumus, lai varētu konsekventi īstenot to sniegtos norādījumus visās Grieķijas banku darbībās.

| 9. | Attiecībā uz visām Grieķijas banku darbībām Banka pilnībā integrē kredītpolitikas noteikumus aizdevumu izsniegšanas un pārfinansēšanas darba plūsmā, kā arī to atmaksāšanas sistēmās. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz visām Grieķijas banku darbībām Banka pilnībā integrē kredītpolitikas noteikumus aizdevumu izsniegšanas un pārfinansēšanas darba plūsmā, kā arī to atmaksāšanas sistēmās.

Īpašie noteikumi

| 10. | Īpašos noteikumus, kas minēti Saistību III nodaļas 11.–18. punktā, piemēro Grieķijas banku darbībām, ja nav nepārprotami norādīts citādi. |
| --- | --- |

10.

Īpašos noteikumus, kas minēti Saistību III nodaļas 11.–18. punktā, piemēro Grieķijas banku darbībām, ja nav nepārprotami norādīts citādi.

| 11. | Kredītpolitikā jāparedz, ka, nosakot cenas aizdevumiem un hipotēkām, ir jāievēro stingras nostādnes. Šajās nostādnēs jāiekļauj pienākums stingri ievērot kredītpolitikas standarta tabulas ar procentu likmju joslām (intervāliem) atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējums, ieķīlātā nodrošinājuma paredzamā atgūstamība (tostarp iespējamās likvidācijas laika grafiks), vispārējās attiecības ar Banku (piem., noguldījumu līmenis un stabilitāte, maksu struktūra un citas ar pārdošanu saistītas darbības) un Bankas finansēšanas izmaksas. Tiek veidotas konkrētas aizdevumu aktīvu klases (piem., komerciāls aizdevums, hipotēka, nodrošināts vai nenodrošināts aizdevums utt.), un cenu noteikšanas sistēma tiek attēlota atbilstošā kredītpolitikas tabulā, kuru regulāri atjaunina Kredītu komiteja. Jebkurš izņēmums ir pienācīgi jāapstiprina Kredītu komitejā vai zemākā pilnvaru līmenī, ja to pieļauj kredītpolitika. Uz pielāgotiem darījumiem, piemēram, sindicētajiem kredītiem vai projekta finansēšanu, attiecas tie paši principi, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka tie var neiederēties standartizētajās kredītpolitikas tabulās. Par minētās cenu noteikšanas politikas pārkāpumiem ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

11.

Kredītpolitikā jāparedz, ka, nosakot cenas aizdevumiem un hipotēkām, ir jāievēro stingras nostādnes. Šajās nostādnēs jāiekļauj pienākums stingri ievērot kredītpolitikas standarta tabulas ar procentu likmju joslām (intervāliem) atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējums, ieķīlātā nodrošinājuma paredzamā atgūstamība (tostarp iespējamās likvidācijas laika grafiks), vispārējās attiecības ar Banku (piem., noguldījumu līmenis un stabilitāte, maksu struktūra un citas ar pārdošanu saistītas darbības) un Bankas finansēšanas izmaksas. Tiek veidotas konkrētas aizdevumu aktīvu klases (piem., komerciāls aizdevums, hipotēka, nodrošināts vai nenodrošināts aizdevums utt.), un cenu noteikšanas sistēma tiek attēlota atbilstošā kredītpolitikas tabulā, kuru regulāri atjaunina Kredītu komiteja. Jebkurš izņēmums ir pienācīgi jāapstiprina Kredītu komitejā vai zemākā pilnvaru līmenī, ja to pieļauj kredītpolitika. Uz pielāgotiem darījumiem, piemēram, sindicētajiem kredītiem vai projekta finansēšanu, attiecas tie paši principi, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka tie var neiederēties standartizētajās kredītpolitikas tabulās. Par minētās cenu noteikšanas politikas pārkāpumiem ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam.

| 12. | Riska pārvaldības departaments atbild par kredītriska novērtēšanu un nodrošinājuma vērtējumu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības departaments darbojas patstāvīgi, sniedzot rakstveida atzinumu, lai varētu nodrošināt vērtējumā izmantoto kritēriju konsekventu piemērošanu laika gaitā un dažādiem klientiem, ievērojot Bankas kredītpolitiku. |
| --- | --- |

12.

Riska pārvaldības departaments atbild par kredītriska novērtēšanu un nodrošinājuma vērtējumu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības departaments darbojas patstāvīgi, sniedzot rakstveida atzinumu, lai varētu nodrošināt vērtējumā izmantoto kritēriju konsekventu piemērošanu laika gaitā un dažādiem klientiem, ievērojot Bankas kredītpolitiku.

| 13. | Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka visās banku darbībās Grieķijā piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē to aizdevumu maksimālo summu, kurus var piešķirt vienam kredītriskam (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). Šajos ierobežojumos ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura sniegtā nodrošinājuma vai ķīlas kvalitāti, un tiem ir jāatbilst galvenajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz kapitālu. |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka visās banku darbībās Grieķijā piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē to aizdevumu maksimālo summu, kurus var piešķirt vienam kredītriskam (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). Šajos ierobežojumos ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura sniegtā nodrošinājuma vai ķīlas kvalitāti, un tiem ir jāatbilst galvenajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz kapitālu.

| 14. | Aizliegts piešķirt aizdevumus (2), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku akcijas vai hibrīdinstrumentus (3), neatkarīgi no tā, kas ir šie aizņēmēji (4). Minēto noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī. |
| --- | --- |

14.

Aizliegts piešķirt aizdevumus (2), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku akcijas vai hibrīdinstrumentus (3), neatkarīgi no tā, kas ir šie aizņēmēji (4). Minēto noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī.

| 15. | Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, ko iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš – gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, – var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

15.

Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, ko iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš – gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, – var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu.

| 16. | Kredītpolitika sniedz nepārprotamus norādījumus par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tā skaidri definē, kuri aizdevumi ir atbilstīgi un kādos apstākļos, kā arī izklāsta, kādus noteikumus var piedāvāt atbilstīgiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, lai jebkuras pārstrukturēšanas mērķis būtu turpmākās atgūšanas veicināšana Bankā, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Bankas rentabilitāti nākotnē. Tādēļ Bankas Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par atbilstošu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izveidi un ieviešanu, par padziļinātu analīzi attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo labāko praksi, par savu secinājumu paziņošanu Kredītu komitejai un valdes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, par priekšlikumu iesniegšanu izpildāmiem uzlabojumiem saistītajos procesos un politikās, kā arī par to īstenošanas pārraudzību un ziņošanu Kredītu komitejai un valdes Riska komitejai. |
| --- | --- |

16.

Kredītpolitika sniedz nepārprotamus norādījumus par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tā skaidri definē, kuri aizdevumi ir atbilstīgi un kādos apstākļos, kā arī izklāsta, kādus noteikumus var piedāvāt atbilstīgiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, lai jebkuras pārstrukturēšanas mērķis būtu turpmākās atgūšanas veicināšana Bankā, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Bankas rentabilitāti nākotnē. Tādēļ Bankas Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par atbilstošu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izveidi un ieviešanu, par padziļinātu analīzi attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo labāko praksi, par savu secinājumu paziņošanu Kredītu komitejai un valdes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, par priekšlikumu iesniegšanu izpildāmiem uzlabojumiem saistītajos procesos un politikās, kā arī par to īstenošanas pārraudzību un ziņošanu Kredītu komitejai un valdes Riska komitejai.

| 17. | Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Bankai ir jāpieņem prasījumu un tiesvedības politika, kuras mērķis būtu maksimāli paplašināt atgūšanu un novērst jebkādu diskrimināciju vai privileģētu attieksmi tiesvedības vadībā. Bankai jānodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšana, lai maksimāli palielinātu Bankas atgūtās summas un aizsargātu tās finansiālo stāvokli ilgtermiņā. Par jebkuru pārkāpumu minētās politikas īstenošanā jāinformē uzraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

17.

Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Bankai ir jāpieņem prasījumu un tiesvedības politika, kuras mērķis būtu maksimāli paplašināt atgūšanu un novērst jebkādu diskrimināciju vai privileģētu attieksmi tiesvedības vadībā. Bankai jānodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšana, lai maksimāli palielinātu Bankas atgūtās summas un aizsargātu tās finansiālo stāvokli ilgtermiņā. Par jebkuru pārkāpumu minētās politikas īstenošanā jāinformē uzraudzības pilnvarnieks.

| 18. | Bankai jāveic kredītriska uzraudzība, izstrādājot detalizētu brīdinājumu un ziņojumu sistēmu, lai Riska pārvaldības departaments varētu: i) identificēt pirmos signālus par aizdevumu pasliktināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp, bet neaprobežojoties ar alternatīviem atmaksāšanas avotiem, piemēram, no līdzparādniekiem un galvotājiem, kā arī no ieķīlātā vai pieejamā, bet neieķīlātā nodrošinājuma); iii) novērtēt vispārējo ietekmi uz Banku individuālā klienta vai portfeļa aspektā; un iv) vajadzības gadījumā piedāvāt Direktoru padomei korektīvus un uzlabošanas pasākumus. Minētā informācija jādara pieejama uzraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

18.

Bankai jāveic kredītriska uzraudzība, izstrādājot detalizētu brīdinājumu un ziņojumu sistēmu, lai Riska pārvaldības departaments varētu: i) identificēt pirmos signālus par aizdevumu pasliktināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp, bet neaprobežojoties ar alternatīviem atmaksāšanas avotiem, piemēram, no līdzparādniekiem un galvotājiem, kā arī no ieķīlātā vai pieejamā, bet neieķīlātā nodrošinājuma); iii) novērtēt vispārējo ietekmi uz Banku individuālā klienta vai portfeļa aspektā; un iv) vajadzības gadījumā piedāvāt Direktoru padomei korektīvus un uzlabošanas pasākumus. Minētā informācija jādara pieejama uzraudzības pilnvarniekam.

Noteikumi, ko piemēro saistītajiem aizņēmējiem

| 19. | Visus noteikumus, kas attiecas uz saistītajiem aizņēmējiem, piemēro Bankas līmenī. |
| --- | --- |

19.

Visus noteikumus, kas attiecas uz saistītajiem aizņēmējiem, piemēro Bankas līmenī.

| 20. | Kredītpolitikā jāiekļauj īpaša iedaļa ar noteikumiem, kas regulē attiecības ar saistītajiem aizņēmējiem. Saistītie aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas, un jebkura juridiska persona, kuru tieši vai netieši kontrolē augstākā līmeņa darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā), akcionāri, direktori vai vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē par saistītu aizņēmēju ir uzskatāma jebkura valsts iestāde vai valsts kontrolēta organizācija, jebkurš valsts uzņēmums vai valsts aģentūra. Arī politiskās partijas kredītpolitikā ir uzskatāmas par saistītiem aizņēmējiem. Īpaša vērība jāpievērš lēmumiem par jebkuru aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikas jomām, kas tiek ievērotas attiecībā uz aizdevuma nodrošinājuma apķīlāšanas un aresta piemērotību, novērtējumu un reģistrāciju. Saistīto aizņēmēju definīcija ir sīkāk precizēta atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

20.

Kredītpolitikā jāiekļauj īpaša iedaļa ar noteikumiem, kas regulē attiecības ar saistītajiem aizņēmējiem. Saistītie aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas, un jebkura juridiska persona, kuru tieši vai netieši kontrolē augstākā līmeņa darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā), akcionāri, direktori vai vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē par saistītu aizņēmēju ir uzskatāma jebkura valsts iestāde vai valsts kontrolēta organizācija, jebkurš valsts uzņēmums vai valsts aģentūra. Arī politiskās partijas kredītpolitikā ir uzskatāmas par saistītiem aizņēmējiem. Īpaša vērība jāpievērš lēmumiem par jebkuru aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikas jomām, kas tiek ievērotas attiecībā uz aizdevuma nodrošinājuma apķīlāšanas un aresta piemērotību, novērtējumu un reģistrāciju. Saistīto aizņēmēju definīcija ir sīkāk precizēta atsevišķā dokumentā.

| 21. | Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par visu saistīto aizņēmēju grupu kartēšanu, kad tiem ir kopīgs kredītrisks, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju. |
| --- | --- |

21.

Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par visu saistīto aizņēmēju grupu kartēšanu, kad tiem ir kopīgs kredītrisks, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju.

| 22. | Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē to aizdevumu maksimālo summu, kurus var piešķirt vienam kredītriskam, kas saistīts ar saistītajiem aizņēmējiem (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē to aizdevumu maksimālo summu, kurus var piešķirt vienam kredītriskam, kas saistīts ar saistītajiem aizņēmējiem (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti).

| 23. | Banka atsevišķi uzrauga saistīto aizņēmēju ietekmi uz Banku, tostarp valsts struktūras un politiskās partijas. Saistītajiem aizņēmējiem izsniegtā jaunā aizdevumu produkcija (5) (procentos gadā no Y–1 fonda (6)) nedrīkst pārsniegt kopējā aizdevumu portfeļa jauno produkciju Grieķijā (procentos gadā no Y–1 fonda). Minētās Saistības ir jāizpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju kategoriju atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, valsts iestādes un politiskās partijas). Saistīto aizņēmēju kredīta novērtējums, kā arī cenu nosacījumi un viņiem piedāvātā iespējamā pārstrukturēšana nedrīkst būt privileģēta, salīdzinot ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem, lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus Grieķijas ekonomikā. Minēto pienākumu neattiecina uz esošajām vispārīgajām darbinieku shēmām, kas tiem piedāvā subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par minētās ietekmes izmaiņām, jaunās produkcijas apjomu un jaunākajiem pieprasījumiem, kas pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], un šos ziņojumus izskata Kredītu komiteja. |
| --- | --- |

23.

Banka atsevišķi uzrauga saistīto aizņēmēju ietekmi uz Banku, tostarp valsts struktūras un politiskās partijas. Saistītajiem aizņēmējiem izsniegtā jaunā aizdevumu produkcija (5) (procentos gadā no Y–1 fonda (6)) nedrīkst pārsniegt kopējā aizdevumu portfeļa jauno produkciju Grieķijā (procentos gadā no Y–1 fonda). Minētās Saistības ir jāizpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju kategoriju atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, valsts iestādes un politiskās partijas). Saistīto aizņēmēju kredīta novērtējums, kā arī cenu nosacījumi un viņiem piedāvātā iespējamā pārstrukturēšana nedrīkst būt privileģēta, salīdzinot ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem, lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus Grieķijas ekonomikā. Minēto pienākumu neattiecina uz esošajām vispārīgajām darbinieku shēmām, kas tiem piedāvā subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par minētās ietekmes izmaiņām, jaunās produkcijas apjomu un jaunākajiem pieprasījumiem, kas pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], un šos ziņojumus izskata Kredītu komiteja.

| 24. | Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nedrīkst būt mazāk stingri kā kritēriji, kurus piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredīta ietekme uz kādu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nenodrošinātiem aizdevumiem, par šo ietekmi nekavējoties jāinformē uzraudzības pilnvarnieks, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu, ievērojot procedūru, kas izklāstīta Saistību III nodaļas 25. punktā. |
| --- | --- |

24.

Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nedrīkst būt mazāk stingri kā kritēriji, kurus piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredīta ietekme uz kādu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nenodrošinātiem aizdevumiem, par šo ietekmi nekavējoties jāinformē uzraudzības pilnvarnieks, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu, ievērojot procedūru, kas izklāstīta Saistību III nodaļas 25. punktā.

| 25. | Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, ko iesniedz saistītie aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš – gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, – var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

25.

Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, ko iesniedz saistītie aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RSA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš – gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, – var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu.

| 26. | Pārstrukturējot aizdevumus saistītiem aizņēmējiem, ir jāizpilda tādas pašas prasības kā attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt izveidotās sistēmas un politikas rīcībai ar problemātiskiem aktīviem jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo. Tomēr paredzams, ka par saistīto aizņēmēju pārstrukturētajiem aizdevumiem tiks paziņots atsevišķi, vismaz sadalījumā pa aizdevumu aktīvu klasēm un saistīto aizņēmēju veidiem. |
| --- | --- |

26.

Pārstrukturējot aizdevumus saistītiem aizņēmējiem, ir jāizpilda tādas pašas prasības kā attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt izveidotās sistēmas un politikas rīcībai ar problemātiskiem aktīviem jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo. Tomēr paredzams, ka par saistīto aizņēmēju pārstrukturētajiem aizdevumiem tiks paziņots atsevišķi, vismaz sadalījumā pa aizdevumu aktīvu klasēm un saistīto aizņēmēju veidiem.

C iedaļa.   Citi ierobežojumi

| 27. | Dividenžu, kuponu, atpakaļpieņemšanas, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi nepiekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas šādas saistības:






  a) | Banka neapmaksās nekādus kuponus par hibrīdkapitāla instrumentiem (vai jebkuriem citiem instrumentiem, kuriem kuponus var apmaksāt pēc izvēles) vai dividendes par pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, ja vien tai nebūs juridisks pienākums tā rīkoties; Banka neatbrīvos rezerves, lai panāktu šādu stāvokli; ja radīsies šaubas par to, vai Bankai ir juridisks pienākums šo Saistību izpratnē, Banka lūgs Komisiju apstiprināt paredzēto kuponu vai dividenžu maksājumu; |
| --- | --- | --- |

27.

Dividenžu, kuponu, atpakaļpieņemšanas, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi nepiekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas šādas saistības:

a)

Banka neapmaksās nekādus kuponus par hibrīdkapitāla instrumentiem (vai jebkuriem citiem instrumentiem, kuriem kuponus var apmaksāt pēc izvēles) vai dividendes par pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, ja vien tai nebūs juridisks pienākums tā rīkoties; Banka neatbrīvos rezerves, lai panāktu šādu stāvokli; ja radīsies šaubas par to, vai Bankai ir juridisks pienākums šo Saistību izpratnē, Banka lūgs Komisiju apstiprināt paredzēto kuponu vai dividenžu maksājumu;

| b) | Banka nepieņems atpakaļ nekādas savas akcijas un neizmantos uzaicinājuma iespēju attiecībā uz minētajiem pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

Banka nepieņems atpakaļ nekādas savas akcijas un neizmantos uzaicinājuma iespēju attiecībā uz minētajiem pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem;

| c) | Banka neatpirks hibrīdkapitāla instrumentus. |
| --- | --- |

c)

Banka neatpirks hibrīdkapitāla instrumentus.

| 28. | Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka neiegādāsies nekādas daļas nevienā uzņēmumā – ne aktīvus, ne arī nodotas akcijas. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopām, kas veido uzņēmējdarbību (7).






  a) | Atbrīvojums, kam ir nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Neraugoties uz minēto aizliegumu, Banka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un, ja attiecināms, pēc HFSF priekšlikuma var iegādāties uzņēmējdarbības un uzņēmumus, ja rodas ārkārtas apstākļi, kuros nepieciešams atjaunot finanšu stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. |
| --- | --- | --- |

28.

Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka neiegādāsies nekādas daļas nevienā uzņēmumā – ne aktīvus, ne arī nodotas akcijas. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopām, kas veido uzņēmējdarbību (7).

a)

Atbrīvojums, kam ir nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Neraugoties uz minēto aizliegumu, Banka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un, ja attiecināms, pēc HFSF priekšlikuma var iegādāties uzņēmējdarbības un uzņēmumus, ja rodas ārkārtas apstākļi, kuros nepieciešams atjaunot finanšu stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci.

| b) | Atbrīvojums, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos ar nosacījumu, ka:






  1) | Bankas samaksātā pirkuma cena jebkurā iegādē ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma (8) Saistību spēkā stāšanās datumā (9); |
| --- | --- | --- |

b)

Atbrīvojums, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos ar nosacījumu, ka:

1)

Bankas samaksātā pirkuma cena jebkurā iegādē ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma (8) Saistību spēkā stāšanās datumā (9);

| 2) | Bankas samaksātā kumulatīvā pirkuma cena par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās datuma un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma Saistību spēkā stāšanās datumā. |
| --- | --- |

2)

Bankas samaksātā kumulatīvā pirkuma cena par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās datuma un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma Saistību spēkā stāšanās datumā.

| c) | Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādēm, kas notiek banku uzņēmējdarbības parastajā gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ietverot esoša parāda pārvēršanu kapitāla instrumentos. |
| --- | --- |

c)

Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādēm, kas notiek banku uzņēmējdarbības parastajā gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ietverot esoša parāda pārvēršanu kapitāla instrumentos.

| 29. | Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka atturēsies no reklāmas, kurā izmantotas atsauces uz valsts atbalstu, un no jebkādām agresīvām komerciālām stratēģijām, kuras nebūtu iespējamas bez Grieķijas Republikas atbalsta. |
| --- | --- |

29.

Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka atturēsies no reklāmas, kurā izmantotas atsauces uz valsts atbalstu, un no jebkādām agresīvām komerciālām stratēģijām, kuras nebūtu iespējamas bez Grieķijas Republikas atbalsta.

IV NODAĻA.   UZRAUDZĪBAS PILNVARNIEKS

| 1. | Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka grozīs un pagarinās līdz pārstrukturēšanas perioda beigām pilnvaras uzraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un 2013. gada 16. janvārī amatā iecēlusi Banka. Banka arī paplašinās minēto pilnvaru apjomu, iekļaujot tajās uzraudzību pār i) pārstrukturēšanas plānu un ii) visām Saistībām, kas minētas šajā katalogā. |
| --- | --- |

1.

Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka grozīs un pagarinās līdz pārstrukturēšanas perioda beigām pilnvaras uzraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un 2013. gada 16. janvārī amatā iecēlusi Banka. Banka arī paplašinās minēto pilnvaru apjomu, iekļaujot tajās uzraudzību pār i) pārstrukturēšanas plānu un ii) visām Saistībām, kas minētas šajā katalogā.

| 2. | Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās datuma Grieķijas Republika iesniegs Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, iekļaujot tajos visas prasības, kas jāizpilda, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām. |
| --- | --- |

2.

Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās datuma Grieķijas Republika iesniegs Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, iekļaujot tajos visas prasības, kas jāizpilda, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām.

| 3. | Papildu noteikumi par uzraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

3.

Papildu noteikumi par uzraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā.

Ģenerālsekretāre

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

1

(2)  Šajās Saistībās terminu “aizdevumi” interpretē largo sensu kā jebkura veida finansējumu, piemēram, kā kredītlīniju, galvojumu utt.

2

largo sensu

(3)  Skaidrības labad “citas bankas” ir jebkura banka vai finanšu iestāde visā pasaulē.

3

(4)  Skaidrības labad minētās Saistības attiecas uz visiem aizņēmējiem, tostarp uz Bankas privātbaņķiera pakalpojumu klientiem.

4

(5)  Skaidrības labad ar jauno aizdevumu produkciju jāsaprot arī aizdevumu termiņa pagarināšana un esošo aizdevumu pārstrukturēšana.

5

(6)  Skaidrības labad “procenti gadā no Y–1 fonda” ir jaunā produkcija kā procenti no fonda iepriekšējā gada beigās. RSA summa ir summa gada beigās.

6

(7)  Skaidrības labad šajās Saistībās Bankas privātā pašu kapitāla/riska kapitāla uzņēmējdarbība ir izslēgta no minēto saistību jomas. Attiecībā uz to Bankai ir jāiesniedz Komisijai oficiāls lūgums, iekļaujot tajā minētās struktūras uzņēmējdarbības plānu.

7

(8)  Skaidrības labad šajās Saistībās bilances lielums ir vienāds ar Bankas kopējiem aktīviem.

8

(9)  Skaidrības labad gadījumā, ja Komisijas apstiprinājums par iegādes aizlieguma izņēmumu ir iegūts saskaņā ar Saistību III nodaļas 28. punkta a) apakšpunktu, Bankas bilanci Saistību spēkā stāšanās datumā aprēķina, iekļaujot arī iegādāto struktūru aktīvus vai iegādātos aktīvus iegādes dienā.

9

Papildinājums

Makroekonomiskās prognozes par iekšzemes operācijām Grieķijā

| Procentuālā izaugsme gadā
  (ja nav norādīts citādi) | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | Kumulatīvais izaugsmes rādītājs 2013.–2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| IKP deflators | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Īpašuma cenas | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominālie mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Privātā sektora noguldījumi | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Bezdarbs (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB refinansēšanas rādītājs (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| INK veidošanās kulminācija | | | 2014. g. 2. pusgads | | | | |
| Euribor, trīs mēneši (vidēji, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Kapitāla tirgu pieejamība – repo darījumi | | JĀ – bez maksimālā ierobežojuma | |
| Kapitāla tirgus pieejamība – apdrošinātās/augstākā līmeņa nenodrošinātās darbības | | JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katra | JĀ – līdz EUR 1 miljardam katra | JĀ – bez maksimālā ierobežojuma | |

Procentuālā izaugsme gadā

(ja nav norādīts citādi)

2012. g.

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Kumulatīvais izaugsmes rādītājs 2013.–2017. g.

Reālais IKP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

IKP deflators

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Īpašuma cenas

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominālie mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Privātā sektora noguldījumi

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Bezdarbs (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB refinansēšanas rādītājs (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

INK veidošanās kulminācija

2014. g. 2. pusgads

Euribor, trīs mēneši (vidēji, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Kapitāla tirgu pieejamība – repo darījumi

JĀ – bez maksimālā ierobežojuma

Kapitāla tirgus pieejamība – apdrošinātās/augstākā līmeņa nenodrošinātās darbības

JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katra

JĀ – līdz EUR 1 miljardam katra

JĀ – bez maksimālā ierobežojuma

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 80/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/455

(2014. gada 23. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ PIRAEUS BANK

| (1) | Ar 2008. gada 19. novembra lēmumu Komisija apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem – rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (2). Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Piraeus Bank (turpmāk “Banka” (3)) atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2008. gada 19. novembra lēmumu Komisija apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem – rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (2). Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Piraeus Bank (turpmāk “Banka” (3)) atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam.

| (2) | Minētā 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā bija norādīts, ka Komisijai tiks paziņots pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem. |
| --- | --- |

(2)

Minētā 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā bija norādīts, ka Komisijai tiks paziņots pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem.

| (3) | Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 23. jūlijā. Komisija reģistrēja minēto plānu un tā vēlākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un tad kā lietu SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 23. jūlijā. Komisija reģistrēja minēto plānu un tā vēlākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un tad kā lietu SA.32787 (2011/PN).

| (4) | Banka ir atkārtoti saņēmusi valsts garantijas un guvusi labumu no valsts obligāciju aizņēmumiem atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (4). Tā arī saņēma valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk “valsts garantētā ĀLP”). |
| --- | --- |

(4)

Banka ir atkārtoti saņēmusi valsts garantijas un guvusi labumu no valsts obligāciju aizņēmumiem atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (4). Tā arī saņēma valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk “valsts garantētā ĀLP”).

| (5) | Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (Hellenic Financial Stability Fund; turpmāk “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību plānotajā tās pamatkapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 4 700 miljonu apmērā (turpmāk “pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums”). |
| --- | --- |

(5)

Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (Hellenic Financial Stability Fund; turpmāk “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību plānotajā tās pamatkapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 4 700 miljonu apmērā (turpmāk “pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums”).

| (6) | Grieķijas iestādes 2012. gada 10. maijā oficiāli informēja Komisiju par saistību dokumentu, ko HFSF iesniedza Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34826 (2012/NN)), jo konkrētais pasākums jau bija īstenots. |
| --- | --- |

(6)

Grieķijas iestādes 2012. gada 10. maijā oficiāli informēja Komisiju par saistību dokumentu, ko HFSF iesniedza Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34826 (2012/NN)), jo konkrētais pasākums jau bija īstenots.

| (7) | Ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus”) (5). |
| --- | --- |

(7)

Ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus”) (5).

| (8) | HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 1 553 miljonu apmērā (turpmāk “otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos kapitāla instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (6). Grieķijas iestādes paziņoja par minētajiem pasākumiem Komisijai 2012. gada 20. decembrī (7). |
| --- | --- |

(8)

HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 1 553 miljonu apmērā (turpmāk “otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos kapitāla instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (6). Grieķijas iestādes paziņoja par minētajiem pasākumiem Komisijai 2012. gada 20. decembrī (7).

| (9) | Banka 2012. gada septembrī paziņoja par ieceri iegādāties banku Geniki no Société Générale S.A. (turpmāk “Société Générale”). Septembrī un oktobrī Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem par Geniki iegādi. |
| --- | --- |

(9)

Banka 2012. gada septembrī paziņoja par ieceri iegādāties banku Geniki no Société Générale S.A. (turpmāk “Société Générale”). Septembrī un oktobrī Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem par Geniki iegādi.

| (10) | Banka 2012. gada 19. oktobrī parakstīja akciju pirkuma līgumu ar Société Générale par visu Société Générale piederošo bankas Geniki akciju (99,08 %) iegādi. |
| --- | --- |

(10)

Banka 2012. gada 19. oktobrī parakstīja akciju pirkuma līgumu ar Société Générale par visu Société Générale piederošo bankas Geniki akciju (99,08 %) iegādi.

| (11) | Komisijas dienesti 2012. gada 12. decembrī nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par Geniki iegādi. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas dienesti 2012. gada 12. decembrī nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par Geniki iegādi.

| (12) | Banka 2013. gada 26. februārī informēja Komisija par savu ieceri iegādāties banku Millennium Bank Greece S.A. (turpmāk “MBG”). Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestādēm un Banku par MBG iegādi. |
| --- | --- |

(12)

Banka 2013. gada 26. februārī informēja Komisija par savu ieceri iegādāties banku Millennium Bank Greece S.A. (turpmāk “MBG”). Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestādēm un Banku par MBG iegādi.

| (13) | Komisijas dienesti 2013. gada 25. martā nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par MBG iegādi. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas dienesti 2013. gada 25. martā nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par MBG iegādi.

| (14) | Banka 2013. gada 22. aprīlī paziņoja, ka tā ir noslēgusi līgumu ar Millennium Banco Comercial Portugues (turpmāk “BCP”) par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Piraeus kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(14)

Banka 2013. gada 22. aprīlī paziņoja, ka tā ir noslēgusi līgumu ar Millennium Banco Comercial Portugues (turpmāk “BCP”) par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Piraeus kapitāla palielināšanā.

| (15) | HFSF2013. gada 3. jūnijā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu daļēji konvertēja pašu kapitālā par kopējo summu EUR 5 891 miljons. HFSF arī iepludināja Bankā papildu summu EUR 1 094 miljonu apmērā atbilstīgi saistībām, ko HFSF uzņēmās laikā, kad Banka iegādājās Grieķijas Lauksaimniecības bankas (turpmāk “ATE”) “labo” daļu un triju Kipras banku Grieķijas filiāles (sk. 1.2. iedaļu). Privātie ieguldītāji papildus iepludināja Bankā līdzekļus EUR 1 444 miljonu apmērā. Kopējā rekapitalizācijas finansējuma summa bija EUR 8 429 miljoni, un šī rekapitalizācija tiek dēvēta par “2013. gada pavasara rekapitalizāciju”. |
| --- | --- |

(15)

HFSF2013. gada 3. jūnijā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu daļēji konvertēja pašu kapitālā par kopējo summu EUR 5 891 miljons. HFSF arī iepludināja Bankā papildu summu EUR 1 094 miljonu apmērā atbilstīgi saistībām, ko HFSF uzņēmās laikā, kad Banka iegādājās Grieķijas Lauksaimniecības bankas (turpmāk “ATE”) “labo” daļu un triju Kipras banku Grieķijas filiāles (sk. 1.2. iedaļu). Privātie ieguldītāji papildus iepludināja Bankā līdzekļus EUR 1 444 miljonu apmērā. Kopējā rekapitalizācijas finansējuma summa bija EUR 8 429 miljoni, un šī rekapitalizācija tiek dēvēta par “2013. gada pavasara rekapitalizāciju”.

| (16) | Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(16)

Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.

| (17) | Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās iesniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt šādu likviditātes atbalstu Bankai, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizņēmumus atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai. |
| --- | --- |

(17)

Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās iesniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt šādu likviditātes atbalstu Bankai, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizņēmumus atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai.

| (18) | Administratīvā procesa laikā Komisija rīkoja vairākas tikšanās, telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(18)

Administratīvā procesa laikā Komisija rīkoja vairākas tikšanās, telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.

| (19) | Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(19)

Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

1.2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ IEGĀDĀTAJIEM UZŅĒMUMIEM

1.2.1.   Procedūra attiecībā uz ATE

| (20) | Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (šajā summā bija iekļauti EUR 675 miljoni, kas sākotnēji bija piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas shēmai). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Ar 2011. gada 23. maija lēmumu Komisija apstiprināja minētos pasākumus, pamatojoties uz ATE pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “Lēmums par ATE pārstrukturēšanu”) (8). |
| --- | --- |

(20)

Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (šajā summā bija iekļauti EUR 675 miljoni, kas sākotnēji bija piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas shēmai). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Ar 2011. gada 23. maija lēmumu Komisija apstiprināja minētos pasākumus, pamatojoties uz ATE pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “Lēmums par ATE pārstrukturēšanu”) (8).

| (21) | Grieķija 2011. gada 29. decembrī piedalījās ATE kapitāla tiesību emisijā par summu EUR 290 miljoni. |
| --- | --- |

(21)

Grieķija 2011. gada 29. decembrī piedalījās ATE kapitāla tiesību emisijā par summu EUR 290 miljoni.

| (22) | Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, piemērojot atlasītu ATE aktīvu un saistību pirkšanas un pārņemšanas procedūru (9) (turpmāk “ATE Transferred Activities”), bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku. |
| --- | --- |

(22)

Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, piemērojot atlasītu ATE aktīvu un saistību pirkšanas un pārņemšanas procedūru (9) (turpmāk “ATE Transferred Activities”), bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku.

| (23) | Banka 2012. gada jūlijā paziņoja, ka tā absorbcijas veidā iegādājas ATE, attiecībā uz kuru bija sākta likvidācijas procedūra, “labo” daļu. |
| --- | --- |

(23)

Banka 2012. gada jūlijā paziņoja, ka tā absorbcijas veidā iegādājas ATE, attiecībā uz kuru bija sākta likvidācijas procedūra, “labo” daļu.

| (24) | Tobrīd HFSF uzņēmās saistības segt Bankas kapitāla vajadzības, kas izriet no iegādātajiem aktīviem. Grieķijas Banka 2013. gada 27. janvārī secināja, ka ATE Transferred Activities iegādes rezultātā normatīviem mērķiem ir vajadzīgs kapitāls EUR 570 miljonu apmērā, ko varētu segt HFSF. |
| --- | --- |

(24)

Tobrīd HFSF uzņēmās saistības segt Bankas kapitāla vajadzības, kas izriet no iegādātajiem aktīviem. Grieķijas Banka 2013. gada 27. janvārī secināja, ka ATE Transferred Activities iegādes rezultātā normatīviem mērķiem ir vajadzīgs kapitāls EUR 570 miljonu apmērā, ko varētu segt HFSF.

| (25) | Komisija 2013. gada 3. maija lēmumā (10) (turpmāk “Lēmums par ATE likvidāciju”) secināja, ka atbalsta pasākumi, kas piešķirti ATE Transferred Activities nodošanas laikā, ir nevis valsts atbalsts Bankai, bet gan valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Komisija arī secināja, ka minētais atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, ja Bankas (kas tagad ietver arī ATE Transferred Activities) pārstrukturēšanas plāns ļautu atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2013. gada 3. maija lēmumā (10) (turpmāk “Lēmums par ATE likvidāciju”) secināja, ka atbalsta pasākumi, kas piešķirti ATE Transferred Activities nodošanas laikā, ir nevis valsts atbalsts Bankai, bet gan valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Komisija arī secināja, ka minētais atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, ja Bankas (kas tagad ietver arī ATE Transferred Activities) pārstrukturēšanas plāns ļautu atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (26) | HFSF 2013. gada jūnijā iepludināja Bankā līdzekļus EUR 570 miljonu apmērā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (11) ietvaros. |
| --- | --- |

(26)

HFSF 2013. gada jūnijā iepludināja Bankā līdzekļus EUR 570 miljonu apmērā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (11) ietvaros.

1.2.2.   Procedūra attiecībā uz Kipras Bankas, Kipras Tautas bankas un Hellenic Bank (turpmāk “trīs Kipras bankas”) darbībām Grieķijā

| (27) | Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes (12)2013. gada 15. martā Kipras iestādes un Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk “SVF”) un Eiropas Centrālā banka (turpmāk “ECB”) panāca politisku vienošanos par turpmākās makroekonomikas korekciju programmas pamatā esošo politiku. Cita starpā tika panākta arī vienošanās, ka triju Kipras banku darbības Grieķijā tiks nodotas kādai no Grieķijas bankām. |
| --- | --- |

(27)

Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes (12)2013. gada 15. martā Kipras iestādes un Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk “SVF”) un Eiropas Centrālā banka (turpmāk “ECB”) panāca politisku vienošanos par turpmākās makroekonomikas korekciju programmas pamatā esošo politiku. Cita starpā tika panākta arī vienošanās, ka triju Kipras banku darbības Grieķijā tiks nodotas kādai no Grieķijas bankām.

| (28) | Banka un citas Grieķijas bankas pauda ieinteresētību iegūt tiesības veikt minēto triju Kipras banku darbības Grieķijā. |
| --- | --- |

(28)

Banka un citas Grieķijas bankas pauda ieinteresētību iegūt tiesības veikt minēto triju Kipras banku darbības Grieķijā.

| (29) | HFSF2013. gada 22. martā piekrita Bankas piedāvājumam iegādāties triju Kipras banku filiāles Grieķijā, kā arī to noguldījumus un aizdevumus. Bankas piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka HFSF nodrošina Bankai pašu kapitālu par summu, kas vienāda ar cenu, kura samaksāta par iegādāto uzņēmumu pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(29)

HFSF2013. gada 22. martā piekrita Bankas piedāvājumam iegādāties triju Kipras banku filiāles Grieķijā, kā arī to noguldījumus un aizdevumus. Bankas piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka HFSF nodrošina Bankai pašu kapitālu par summu, kas vienāda ar cenu, kura samaksāta par iegādāto uzņēmumu pašu kapitālu.

| (30) | Grieķijas iestādes un HFSF pastāvīgi informēja Komisijas dienestus par procesa norisi, kā arī par iegādes nosacījumiem. |
| --- | --- |

(30)

Grieķijas iestādes un HFSF pastāvīgi informēja Komisijas dienestus par procesa norisi, kā arī par iegādes nosacījumiem.

| (31) | Banka 2013. gada 26. martā parakstīja pārdevuma un nodošanas līgumu ar katru no minētajām trim Kipras bankām attiecībā uz to darbībām Grieķijā (noguldījumi, aizdevumi un filiāļu tīkls). |
| --- | --- |

(31)

Banka 2013. gada 26. martā parakstīja pārdevuma un nodošanas līgumu ar katru no minētajām trim Kipras bankām attiecībā uz to darbībām Grieķijā (noguldījumi, aizdevumi un filiāļu tīkls).

| (32) | Saskaņā ar 2013. gada martā panākto vienošanos HFSF iepludināja Bankā (13) kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kas bija radušās minēto aktīvu iegādes dēļ. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar 2013. gada martā panākto vienošanos HFSF iepludināja Bankā (13) kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kas bija radušās minēto aktīvu iegādes dēļ.

2.   APRAKSTS

2.1.   BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS

2.1.1.   Grieķijas banku nozares vispārējais konteksts

| (33) | Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Minētā iemesla dēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (14). Šie notikumi ir nelabvēlīgi ietekmējuši Grieķijas banku aktīvu veiktspējas rādītājus un radījuši kapitāla vajadzības.

  1.   tabula


  Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.–2013. gads












  Grieķija | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālā IKP pieaugums, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Avots: | Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Minētā iemesla dēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (14). Šie notikumi ir nelabvēlīgi ietekmējuši Grieķijas banku aktīvu veiktspējas rādītājus un radījuši kapitāla vajadzības.

1.   tabula

Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.–2013. gads

Grieķija

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Reālā IKP pieaugums, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Avots:

Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk “GVO”), IKP piesaistītus vērtspapīrus un PSI maksājumu parādzīmes, ko emitējis Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (turpmāk “EFSI”)) apmaiņā pret esošām GVO, nosakot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus atmaksas termiņus (15). Grieķijas iestādes paziņoja minētās obligāciju apmaiņas rezultātus 2012. gada 9. martā (16). Apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (Grieķijas Banka lēš, ka Grieķijas bankām tie bija vidēji 78 % apmērā no veco GVO nominālvērtības) un kapitāla vajadzības, kas tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos ar atpakaļejošu spēku. Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi ir apkopoti 2. tabulā.

  2.   tabula


  Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi (miljonos EUR)














  Bankas | GVO nominālvērtība | Ar valsti saistīto aizdevumu nominālvērtība | Kopējā nominālvērtība | PSI rezultātā izraisītie zaudējumi saistībā ar GVO | PSI rezultātā radušies zaudējumi attiecībā uz aizdevumiem, kas saistīti ar valsti | Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi | Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ pirmā līmeņa pamatkapitāls (%) | Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ kopējā aktīvu vērtība (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| ATEbank | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| Geniki | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Avots: | Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp. |

(34)

Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk “GVO”), IKP piesaistītus vērtspapīrus un PSI maksājumu parādzīmes, ko emitējis Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (turpmāk “EFSI”)) apmaiņā pret esošām GVO, nosakot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus atmaksas termiņus (15). Grieķijas iestādes paziņoja minētās obligāciju apmaiņas rezultātus 2012. gada 9. martā (16). Apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (Grieķijas Banka lēš, ka Grieķijas bankām tie bija vidēji 78 % apmērā no veco GVO nominālvērtības) un kapitāla vajadzības, kas tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos ar atpakaļejošu spēku. Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi ir apkopoti 2. tabulā.

2.   tabula

Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi (miljonos EUR)

Bankas

GVO nominālvērtība

Ar valsti saistīto aizdevumu nominālvērtība

Kopējā nominālvērtība

PSI rezultātā izraisītie zaudējumi saistībā ar GVO

PSI rezultātā radušies zaudējumi attiecībā uz aizdevumiem, kas saistīti ar valsti

Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi

Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ pirmā līmeņa pamatkapitāls (%)

Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ kopējā aktīvu vērtība (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

ATEbank

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

Geniki

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Avots:

Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.

| (35) | Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās ekonomikas lejupslīdes dēļ Grieķijas bankām radās ievērojams kapitāla iztrūkums, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, SVF un ECB un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, bija EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko veica Grieķijas Banka par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Turpmāk 3. tabulā ir apkopots aprēķins par galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā.

  3.   tabula


  2012. gada spriedzes tests – galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)














  Bankas | Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2011. gada dec.) | Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi (2011. gada dec.) | Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūn.) | Kopējie bruto zaudējumi; prognozes par kredītrisku | Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.) | Iekšējā kapitāla radīšana | Pirmā līmeņa mērķa pamatkapitāls (2014. gada dec.) | Kapitāla vajadzības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| ATEbank | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| Geniki | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Avots: | Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp. |

(35)

Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās ekonomikas lejupslīdes dēļ Grieķijas bankām radās ievērojams kapitāla iztrūkums, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, SVF un ECB un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, bija EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko veica Grieķijas Banka par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Turpmāk 3. tabulā ir apkopots aprēķins par galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā.

3.   tabula

2012. gada spriedzes tests – galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)

Bankas

Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2011. gada dec.)

Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi (2011. gada dec.)

Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūn.)

Kopējie bruto zaudējumi; prognozes par kredītrisku

Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.)

Iekšējā kapitāla radīšana

Pirmā līmeņa mērķa pamatkapitāls (2014. gada dec.)

Kapitāla vajadzības

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

ATEbank

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

Geniki

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Avots:

Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.

| (36) | Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP “bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus, tiks sniegta iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu, vienlaikus saglabājot privātā sektora kapitāla iepludināšanas stimulus un tādējādi līdz minimumam mazinot slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka konstatēja, ka dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Banka un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmās rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP “bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus, tiks sniegta iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu, vienlaikus saglabājot privātā sektora kapitāla iepludināšanas stimulus un tādējādi līdz minimumam mazinot slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka konstatēja, ka dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Banka un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmās rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.

| (37) | Vietējie noguldījumi bankās Grieķijā laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 % ekonomikas lejupslīdes un politiskās nenoteiktības dēļ. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, tādējādi cenšoties paturēt noguldījumus. Palielinājās noguldījumu izmaksas, samazinot banku neto procentu starpību. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansēšanas tirgiem, tās kļuva pilnīgi atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), kas arvien vairāk tika saņemts kā valsts garantētā ĀLP, kuru piešķīra Grieķijas Banka. |
| --- | --- |

(37)

Vietējie noguldījumi bankās Grieķijā laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 % ekonomikas lejupslīdes un politiskās nenoteiktības dēļ. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, tādējādi cenšoties paturēt noguldījumus. Palielinājās noguldījumu izmaksas, samazinot banku neto procentu starpību. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansēšanas tirgiem, tās kļuva pilnīgi atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), kas arvien vairāk tika saņemts kā valsts garantētā ĀLP, kuru piešķīra Grieķijas Banka.

| (38) | Grieķija 2012. gada 3. decembrī ieviesa programmu to jauno GVO atpirkšanai, kuras ieguldītāji saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % no GVO nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, kas radīja vēl lielākus zaudējumus to bilancēs, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas reģistrēti saistībā ar minētajām jaunajām GVO PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgūstami (23). |
| --- | --- |

(38)

Grieķija 2012. gada 3. decembrī ieviesa programmu to jauno GVO atpirkšanai, kuras ieguldītāji saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % no GVO nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, kas radīja vēl lielākus zaudējumus to bilancēs, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas reģistrēti saistībā ar minētajām jaunajām GVO PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgūstami (23).

| (39) | Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF. |
| --- | --- |

(39)

Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.

| (40) | Visu četru banku pārejas rekapitalizācijas finansējums 2013. gada pavasarī tika konvertēts pastāvīgās rekapitalizācijas finansējumā parastajās akcijās, un HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no visām akcijām katrā no minētajām četrām bankām. Par bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Alpha Bank un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām. |
| --- | --- |

(40)

Visu četru banku pārejas rekapitalizācijas finansējums 2013. gada pavasarī tika konvertēts pastāvīgās rekapitalizācijas finansējumā parastajās akcijās, un HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no visām akcijām katrā no minētajām četrām bankām. Par bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Alpha Bank un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.

| (41) | Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Konsultants izstrādāja kredītzaudējumu prognozes (turpmāk “KZP”) par visiem Grieķijas banku vietējo aizdevumu iegrāmatojumiem, kā arī Grieķijas riska aizdevumiem ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos trīsarpus gadu un aizdevumu dzīves cikla perspektīvā. Analīzē tika iekļautas KZP atbilstoši diviem makroekonomiskajiem scenārijiem – pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP attiecībā uz ārvalstu aizdevumu portfeļiem Grieķijas Banka noteica, izmantojot dažus no konsultanta saņemtus ievaddatus. |
| --- | --- |

(41)

Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Konsultants izstrādāja kredītzaudējumu prognozes (turpmāk “KZP”) par visiem Grieķijas banku vietējo aizdevumu iegrāmatojumiem, kā arī Grieķijas riska aizdevumiem ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos trīsarpus gadu un aizdevumu dzīves cikla perspektīvā. Analīzē tika iekļautas KZP atbilstoši diviem makroekonomiskajiem scenārijiem – pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP attiecībā uz ārvalstu aizdevumu portfeļiem Grieķijas Banka noteica, izmantojot dažus no konsultanta saņemtus ievaddatus.

| (42) | Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī veica jaunu spriedzes testu (turpmāk “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu ar otra konsultanta tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

(42)

Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī veica jaunu spriedzes testu (turpmāk “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu ar otra konsultanta tehnisko atbalstu.

| (43) | Kapitāla vajadzību novērtējuma pamatkomponenti 2013. gada spriedzes testā bija i) konsolidētas KZP (24) par banku aizdevumu portfeļiem attiecībā uz Grieķijas risku un ārvalstu risku, atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte par laikposmu no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu konservatīvu korekciju, kuri iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Turpmāk 4. tabulā ir apkopots aprēķins par konsolidētajām galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām atbilstoši pamatscenārijam attiecībā uz 2013. gada spriedzes testu.

  4.   tabula


  2013. gada spriedzes tests – konsolidētas Grieķijas banku kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam (miljonos EUR)













  Bankas | Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2013. gada jūn.) (1) | Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2) | KZP attiecībā uz Grieķijas risku (3) | KZP attiecībā uz ārvalstu risku (25) (4) | Iekšējā kapitāla radīšana (5) | Pirmā līmeņa pamatkapitāls spriedzes testā (2016. gada dec.) (6) | Kapitāla vajadzības (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG
   (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank
   (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

Kapitāla vajadzību novērtējuma pamatkomponenti 2013. gada spriedzes testā bija i) konsolidētas KZP (24) par banku aizdevumu portfeļiem attiecībā uz Grieķijas risku un ārvalstu risku, atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte par laikposmu no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu konservatīvu korekciju, kuri iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Turpmāk 4. tabulā ir apkopots aprēķins par konsolidētajām galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām atbilstoši pamatscenārijam attiecībā uz 2013. gada spriedzes testu.

4.   tabula

2013. gada spriedzes tests – konsolidētas Grieķijas banku kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam (miljonos EUR)

Bankas

Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2013. gada jūn.) (1)

Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)

KZP attiecībā uz Grieķijas risku (3)

KZP attiecībā uz ārvalstu risku (25) (4)

Iekšējā kapitāla radīšana (5)

Pirmā līmeņa pamatkapitāls spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)

Kapitāla vajadzības (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG
   (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank
   (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un prasīja, lai bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniedz savus kapitāla piesaistīšanas plānus kapitāla vajadzību segšanai atbilstoši pamatscenārijam. |
| --- | --- |

(44)

Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un prasīja, lai bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniedz savus kapitāla piesaistīšanas plānus kapitāla vajadzību segšanai atbilstoši pamatscenārijam.

| (45) | Laikposmā no 2014. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas palielināja savu kapitālu. |
| --- | --- |

(45)

Laikposmā no 2014. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas palielināja savu kapitālu.

2.1.2.   Atbalsta saņēmējs

| (46) | Banka sniedz universālus bankas pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Eiropas centrālajā, austrumu un dienvidaustrumu daļā (Rumānijā, Bulgārija, Serbijā, Albānijā, Ukrainā un Kiprā), kā arī Ēģiptē. Tā piedāvā pilnu bankas pakalpojumu un finanšu produktu un pakalpojumu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā aktīvi darbojas privātpersonām un korporatīvajiem klientiem paredzēto bankas pakalpojumu, aktīvu pārvaldības, valsts kases un ieguldījumu banku pakalpojumu jomās, kā arī sniedz privātbaņķieru pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas ir iekļautas Atēnu Biržas sarakstos. Kopējais Bankas darbinieku skaits 2012. gada 30. decembrī bija 18 597 (28). |
| --- | --- |

(46)

Banka sniedz universālus bankas pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Eiropas centrālajā, austrumu un dienvidaustrumu daļā (Rumānijā, Bulgārija, Serbijā, Albānijā, Ukrainā un Kiprā), kā arī Ēģiptē. Tā piedāvā pilnu bankas pakalpojumu un finanšu produktu un pakalpojumu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā aktīvi darbojas privātpersonām un korporatīvajiem klientiem paredzēto bankas pakalpojumu, aktīvu pārvaldības, valsts kases un ieguldījumu banku pakalpojumu jomās, kā arī sniedz privātbaņķieru pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas ir iekļautas Atēnu Biržas sarakstos. Kopējais Bankas darbinieku skaits 2012. gada 30. decembrī bija 18 597 (28).

| (47) | Banka piedalījās PSI programmā, veicot GVO un ar valsti saistītu aizdevumu apmaiņu, kuru nominālvērtība bija EUR 7,7 miljardi. Tās kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 5 911 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (29). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Šāda pārdošana radīja tai zaudējumus no jaunajām GVO. |
| --- | --- |

(47)

Banka piedalījās PSI programmā, veicot GVO un ar valsti saistītu aizdevumu apmaiņu, kuru nominālvērtība bija EUR 7,7 miljardi. Tās kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 5 911 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (29). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Šāda pārdošana radīja tai zaudējumus no jaunajām GVO.

| (48) | Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir sniegti 5. tabulā.

  5.   tabula



  Piraeus Bank pamatrādītāji, 2010., 2011., 2012. un 2013. gads










  Peļņa un zaudējumi
  (miljonos EUR) | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. (30) | 2013. g. (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto procentu ienākumi | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Kopējie pamatdarbības ienākumi | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Kopējie pamatdarbības izdevumi | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Ienākumi pirms uzkrājumiem | 625 | 405 | 989 | 525 |
| Vērtības samazināšanās radīti zaudējumi kredītriska segšanai | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| Zaudējumi, ko rada GVO un PSI atbilstīgo aizdevumu vērtības samazināšanās | | (5 911) | | |
| Negatīvā nemateriālā vērtība | | | 351 | 3 810 |
| Neto peļņa/zaudējumi | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Selektīvi apjoma rādītāji
  (miljonos EUR) | 2010. gada 31. decembris | 2011. gada 31. decembris | 2012. gada 31. decembris (31) | 2013. gada 31. decembris (32) |
| Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
  (neto) | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Noguldījumi | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Kopējie aktīvi | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Kopējais pašu kapitāls (30) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir sniegti 5. tabulā.

5.   tabula

Piraeus Bank pamatrādītāji, 2010., 2011., 2012. un 2013. gads

Peļņa un zaudējumi

(miljonos EUR)

2010. g.

2011. g.

2012. g. (30)

2013. g. (31)

Neto procentu ienākumi

1 207

1 194

1 047

1 664

Kopējie pamatdarbības ienākumi

1 510

1 245

1 921

2 205

Kopējie pamatdarbības izdevumi

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Ienākumi pirms uzkrājumiem

625

405

989

525

Vērtības samazināšanās radīti zaudējumi kredītriska segšanai

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

Zaudējumi, ko rada GVO un PSI atbilstīgo aizdevumu vērtības samazināšanās

(5 911)

Negatīvā nemateriālā vērtība

351

3 810

Neto peļņa/zaudējumi

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Selektīvi apjoma rādītāji

(miljonos EUR)

2010. gada 31. decembris

2011. gada 31. decembris

2012. gada 31. decembris (31)

2013. gada 31. decembris (32)

Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem

(neto)

40 150

35 634

44 613

62 366

Noguldījumi

29 475

21 796

36 971

54 279

Kopējie aktīvi

57 561

49 352

70 408

92 010

Kopējais pašu kapitāls (30)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | Iepriekš 5. tabulā ir redzams, ka papildus lielajiem zaudējumiem, ko Banka reģistrēja 2011. gadā PSI programmas dēļ (EUR 5 911 miljoni (33)), samazinājās arī tās ieņēmumi (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un radās lieli un arvien pieaugoši tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās radīti zaudējumi Grieķijā un ārvalstīs līdz 2012. gada vidum. Bankas likviditātes pozīciju būtiski pasliktināja noguldījumu aizplūšana. Situācija nedaudz uzlabojās pēc tam, kad Banka 2012. gada jūlijā sāka īstenot iegādes darījumus. |
| --- | --- |

(49)

Iepriekš 5. tabulā ir redzams, ka papildus lielajiem zaudējumiem, ko Banka reģistrēja 2011. gadā PSI programmas dēļ (EUR 5 911 miljoni (33)), samazinājās arī tās ieņēmumi (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un radās lieli un arvien pieaugoši tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās radīti zaudējumi Grieķijā un ārvalstīs līdz 2012. gada vidum. Bankas likviditātes pozīciju būtiski pasliktināja noguldījumu aizplūšana. Situācija nedaudz uzlabojās pēc tam, kad Banka 2012. gada jūlijā sāka īstenot iegādes darījumus.

| (50) | Grieķijas Banka 2013. gada spriedzes testā aplēsa, ka Bankas kapitāla vajadzības ir EUR 465 miljoni (atbilstoši pamatscenārijam). |
| --- | --- |

(50)

Grieķijas Banka 2013. gada spriedzes testā aplēsa, ka Bankas kapitāla vajadzības ir EUR 465 miljoni (atbilstoši pamatscenārijam).

| (51) | Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1 752 miljoniem, lai segtu 50. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu EUR 940 miljonus priekšrocību akcijās, kas bija Grieķijas turējumā (34). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumu 2014. gada aprīlī HFSF neuzņēmās saistības kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt Bankā kapitālu nepietiekama privātā pieprasījuma gadījumā. Bankas kapitāla palielinājums tika sasniegts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana ar akcionāru pirmpirkuma tiesību atcelšanu) starptautiskiem ieguldītājiem un izsludinot publiskus piedāvājumus Grieķijā. Noteiktā akciju parakstīšanas cena bija EUR 1,7 par akciju. |
| --- | --- |

(51)

Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1 752 miljoniem, lai segtu 50. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu EUR 940 miljonus priekšrocību akcijās, kas bija Grieķijas turējumā (34). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumu 2014. gada aprīlī HFSF neuzņēmās saistības kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt Bankā kapitālu nepietiekama privātā pieprasījuma gadījumā. Bankas kapitāla palielinājums tika sasniegts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana ar akcionāru pirmpirkuma tiesību atcelšanu) starptautiskiem ieguldītājiem un izsludinot publiskus piedāvājumus Grieķijā. Noteiktā akciju parakstīšanas cena bija EUR 1,7 par akciju.

| (52) | Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 22. maijā paziņoja, ka tā ir izpirkusi priekšrocību akcijas Grieķijai par kopējo summu EUR 750 miljonu apmērā (35). |
| --- | --- |

(52)

Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 22. maijā paziņoja, ka tā ir izpirkusi priekšrocību akcijas Grieķijai par kopējo summu EUR 750 miljonu apmērā (35).

2.2.   BANKAS VEIKTĀ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBU IEGĀDE

2.2.1.   
  ATE iegāde

| (53) | Grieķija nodibināja ATE 1929. gadā kā bezpeļņas organizāciju. Līdz 1990. gadu sākumam ATE bija specializēta finanšu iestāde, kas atbalstīja lauksaimniecības nozares attīstību Grieķijas valsts vārdā. Minētais uzņēmums 2000. gada decembrī tika iekļauts Atēnu Biržas sarakstos. 2011. gada 14. novembrī Grieķija bija ATE galvenais akcionārs, kam piederēja 89,9 % ATE akciju. |
| --- | --- |

(53)

Grieķija nodibināja ATE 1929. gadā kā bezpeļņas organizāciju. Līdz 1990. gadu sākumam ATE bija specializēta finanšu iestāde, kas atbalstīja lauksaimniecības nozares attīstību Grieķijas valsts vārdā. Minētais uzņēmums 2000. gada decembrī tika iekļauts Atēnu Biržas sarakstos. 2011. gada 14. novembrī Grieķija bija ATE galvenais akcionārs, kam piederēja 89,9 % ATE akciju.

| (54) | ATE darbojās visās banku darbības nozarēs – gan privātpersonu, gan korporatīvo klientu apkalpošanā, sniedza finanšu pakalpojumus, piemēram, veica apdrošināšanas un līzinga darbības un iegādājās lielas akciju daļas uzņēmumos, kas darbojās nefinanšu nozarēs, tostarp cukura ražošanas nozarē un piena ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(54)

ATE darbojās visās banku darbības nozarēs – gan privātpersonu, gan korporatīvo klientu apkalpošanā, sniedza finanšu pakalpojumus, piemēram, veica apdrošināšanas un līzinga darbības un iegādājās lielas akciju daļas uzņēmumos, kas darbojās nefinanšu nozarēs, tostarp cukura ražošanas nozarē un piena ražošanas nozarē.

| (55) | ATE 2012. gada jūlijā piedāvāja savus pakalpojumus, izmantojot savu 468 filiāļu tīklu, un nodarbināja 5 024 darbiniekus. Uzņēmuma kopējie noguldījumi 2012. gada jūlijā bija EUR 14,9 miljardi pie aktīvu kopējās vērtības EUR 21,8 miljardi (36). |
| --- | --- |

(55)

ATE 2012. gada jūlijā piedāvāja savus pakalpojumus, izmantojot savu 468 filiāļu tīklu, un nodarbināja 5 024 darbiniekus. Uzņēmuma kopējie noguldījumi 2012. gada jūlijā bija EUR 14,9 miljardi pie aktīvu kopējās vērtības EUR 21,8 miljardi (36).

| (56) | Kopš 2006. gada ATE piedāvāja savus pakalpojumus arī ārpus Grieķijas ar 74 % akciju turējumu bankā ATE Bank Romania un 20,3 % no kopējā pamatkapitāla un 25 % no priekšrocību akcijām bankā AIKBanka Serbia. |
| --- | --- |

(56)

Kopš 2006. gada ATE piedāvāja savus pakalpojumus arī ārpus Grieķijas ar 74 % akciju turējumu bankā ATE Bank Romania un 20,3 % no kopējā pamatkapitāla un 25 % no priekšrocību akcijām bankā AIKBanka Serbia.

| (57) | Grūtības ATE radās pirms valsts parāda krīzes Grieķijā, galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā sliktā aktīvu kvalitāte un tradicionāli zemā rentabilitāte pirms aktīvu vērtības samazināšanās. Turklāt Grieķijas valsts parāda krīze visas bankas, tostarp ATE, ietekmēja divējādi: i) tas, ka Grieķija zaudēja piekļuvi starptautiskiem parāda tirgiem, būtiski ietekmēja Grieķijas banku likviditātes pozīciju, un ii) aktīvu kvalitāte pasliktinājās un palielināja vērtības samazināšanos. |
| --- | --- |

(57)

Grūtības ATE radās pirms valsts parāda krīzes Grieķijā, galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā sliktā aktīvu kvalitāte un tradicionāli zemā rentabilitāte pirms aktīvu vērtības samazināšanās. Turklāt Grieķijas valsts parāda krīze visas bankas, tostarp ATE, ietekmēja divējādi: i) tas, ka Grieķija zaudēja piekļuvi starptautiskiem parāda tirgiem, būtiski ietekmēja Grieķijas banku likviditātes pozīciju, un ii) aktīvu kvalitāte pasliktinājās un palielināja vērtības samazināšanos.

| (58) | Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (ieskaitot EUR 675 miljonus, kas bija sākotnēji piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas pasākumam). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Komisija apstiprināja minētos pasākumus Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(58)

Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (ieskaitot EUR 675 miljonus, kas bija sākotnēji piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas pasākumam). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Komisija apstiprināja minētos pasākumus Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu.

| (59) | Tomēr 2011. gada otrajā pusē ATE kapitāla stāvoklis pasliktinājās galvenokārt tāpēc, ka tā piedalījās PSI programmā. Kā redzams 2. tabulā, ATE kopējie ar PSI saistītie maksājumi sasniedza aptuveni EUR 4 329 miljonus pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstās ATE Transferred Activities kapitāla vajadzības bija EUR 4 920 miljoni. |
| --- | --- |

(59)

Tomēr 2011. gada otrajā pusē ATE kapitāla stāvoklis pasliktinājās galvenokārt tāpēc, ka tā piedalījās PSI programmā. Kā redzams 2. tabulā, ATE kopējie ar PSI saistītie maksājumi sasniedza aptuveni EUR 4 329 miljonus pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstās ATE Transferred Activities kapitāla vajadzības bija EUR 4 920 miljoni.

| (60) | Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, izmantojot pirkšanas un pārņemšanas procedūru attiecībā uz ATE Transferred Activities, bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku. Banka un vēl viena liela Grieķijas banka iesniedza nesaistošus piedāvājumus HFSF. HFSF valde 2012. gada 26. jūlijā apstiprināja Bankas piedāvājumu. |
| --- | --- |

(60)

Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, izmantojot pirkšanas un pārņemšanas procedūru attiecībā uz ATE Transferred Activities, bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku. Banka un vēl viena liela Grieķijas banka iesniedza nesaistošus piedāvājumus HFSF. HFSF valde 2012. gada 26. jūlijā apstiprināja Bankas piedāvājumu.

| (61) | Grieķijas Banka 2012. gada 27. jūlijā sāka ATE Transferred Activities nodošanu Bankai (37). |
| --- | --- |

(61)

Grieķijas Banka 2012. gada 27. jūlijā sāka ATE Transferred Activities nodošanu Bankai (37).

| (62) | Tā kā ATE Transferred Activities bija mazāk aktīvu par patieso vērtību nekā saistību, HFSF atbilstoši Grieķijas Bankas 2013. gada 28. janvāra lēmumam bija jākompensē starpība starp nodotajiem aktīviem un nodotajām saistībām jeb finansējuma deficīts. Pamatojoties uz revidētiem skaitļiem, Grieķijas Banka secināja, ka finansējuma deficīts ir EUR 7 471 miljons, un HFSF piešķīra Bankai Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta obligācijas (turpmāk “EFSI obligācijas”) EUR 7 471 miljona vērtībā. |
| --- | --- |

(62)

Tā kā ATE Transferred Activities bija mazāk aktīvu par patieso vērtību nekā saistību, HFSF atbilstoši Grieķijas Bankas 2013. gada 28. janvāra lēmumam bija jākompensē starpība starp nodotajiem aktīviem un nodotajām saistībām jeb finansējuma deficīts. Pamatojoties uz revidētiem skaitļiem, Grieķijas Banka secināja, ka finansējuma deficīts ir EUR 7 471 miljons, un HFSF piešķīra Bankai Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta obligācijas (turpmāk “EFSI obligācijas”) EUR 7 471 miljona vērtībā.

| (63) | Turklāt HFSF apņēmās nodrošināt Bankai kapitālu, lai kapitalizētu ATE Transferred Activities līdz 9 %. Minētā summa sākotnēji tika aplēsta EUR 500 miljonu apmērā, tomēr galīgā summa tika noteikta EUR 570 miljonu apmērā. HFSF iepludināja Bankā galīgo summu pret parastajām akcijām 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt HFSF apņēmās nodrošināt Bankai kapitālu, lai kapitalizētu ATE Transferred Activities līdz 9 %. Minētā summa sākotnēji tika aplēsta EUR 500 miljonu apmērā, tomēr galīgā summa tika noteikta EUR 570 miljonu apmērā. HFSF iepludināja Bankā galīgo summu pret parastajām akcijām 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.

| (64) | Banka iegādājās ATE Transferred Activities, samaksājot pirkuma cenu EUR 95 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(64)

Banka iegādājās ATE Transferred Activities, samaksājot pirkuma cenu EUR 95 miljonu apmērā.

2.2.2.   
  Geniki iegāde

| (65) | Banka Geniki tika nodibināta 1937. gadā. Geniki sniedza finanšu pakalpojumus privātpersonu un korporatīvo klientu apkalpošanas nozarēs, ka arī kapitāla tirgus pakalpojumus. Société Générale 2004. gadā iegādājās Geniki akciju kontrolpaketi. 2012. gada 31. decembrīGeniki pārvaldīja 104 filiāles, un tajā strādāja 1 391 darbinieks (38). Kopējā aktīvu vērtība bija EUR 2,6 miljardi, kopējā neto aizdevumu vērtība bija EUR 1,9 miljardi un noguldījumu vērtība – aptuveni EUR 2 miljardi. (39) |
| --- | --- |

(65)

Banka Geniki tika nodibināta 1937. gadā. Geniki sniedza finanšu pakalpojumus privātpersonu un korporatīvo klientu apkalpošanas nozarēs, ka arī kapitāla tirgus pakalpojumus. Société Générale 2004. gadā iegādājās Geniki akciju kontrolpaketi. 2012. gada 31. decembrīGeniki pārvaldīja 104 filiāles, un tajā strādāja 1 391 darbinieks (38). Kopējā aktīvu vērtība bija EUR 2,6 miljardi, kopējā neto aizdevumu vērtība bija EUR 1,9 miljardi un noguldījumu vērtība – aptuveni EUR 2 miljardi. (39)

| (66) | Grieķijas valsts parāda krīze ļoti negatīvi ietekmēja banku nozares darbības rādītājus. Turklāt Grieķijas banku dalība PSI programmā izraisīja to kapitāla stāvokļa strauju pasliktināšanos. Kā redzams 2. tabulā, Geniki kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 292 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstā Geniki kapitāla vajadzību summa bija EUR 281 miljons, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz Grieķijas Bankas veiktu spriedzes testu. |
| --- | --- |

(66)

Grieķijas valsts parāda krīze ļoti negatīvi ietekmēja banku nozares darbības rādītājus. Turklāt Grieķijas banku dalība PSI programmā izraisīja to kapitāla stāvokļa strauju pasliktināšanos. Kā redzams 2. tabulā, Geniki kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 292 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstā Geniki kapitāla vajadzību summa bija EUR 281 miljons, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz Grieķijas Bankas veiktu spriedzes testu.

| (67) | Société Générale 2012. gada jūnijā vērsās pie visām četrām lielākajām Grieķijas bankām, mēģinot pārdot Geniki. Banka bija vienīgā, kas bija ieinteresēta Geniki iegādē. |
| --- | --- |

(67)

Société Générale 2012. gada jūnijā vērsās pie visām četrām lielākajām Grieķijas bankām, mēģinot pārdot Geniki. Banka bija vienīgā, kas bija ieinteresēta Geniki iegādē.

| (68) | Sarunu rezultātā starp Société Générale un Banku 2012. gada 19. oktobrī tika noslēgts oficiāls līgums par Geniki pārdošanu, kurā bija paredzēts, ka i) Société Générale pārdos un Banka nopirks 99,08 % no Société Générale akcijām Geniki bankā un ka ii) Société Générale piešķirs un nodos un Banka iegādāsies 100 % Geniki pamatkapitāla nākotnes līgumu, ko Société Générale jau ir noslēgusi un noslēgs nākotnē. Société Générale galu galā piekrita veikt avansa maksājumu Geniki aptuveni EUR 290 miljonu apmērā un parakstīt Bankas emitētu obligāciju par summu aptuveni EUR 170 miljonu apmērā. Tad Banka iegādājās Geniki par EUR 1 miljonu. |
| --- | --- |

(68)

Sarunu rezultātā starp Société Générale un Banku 2012. gada 19. oktobrī tika noslēgts oficiāls līgums par Geniki pārdošanu, kurā bija paredzēts, ka i) Société Générale pārdos un Banka nopirks 99,08 % no Société Générale akcijām Geniki bankā un ka ii) Société Générale piešķirs un nodos un Banka iegādāsies 100 % Geniki pamatkapitāla nākotnes līgumu, ko Société Générale jau ir noslēgusi un noslēgs nākotnē. Société Générale galu galā piekrita veikt avansa maksājumu Geniki aptuveni EUR 290 miljonu apmērā un parakstīt Bankas emitētu obligāciju par summu aptuveni EUR 170 miljonu apmērā. Tad Banka iegādājās Geniki par EUR 1 miljonu.

| (69) | Banka 2012. gada 14. decembrī paziņoja, ka Société Générale akciju Geniki bankā iegāde ir pabeigta. |
| --- | --- |

(69)

Banka 2012. gada 14. decembrī paziņoja, ka Société Générale akciju Geniki bankā iegāde ir pabeigta.

2.2.3.   Triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde

| (70) | Kipras Banka, Kipras Tautas banka un Hellenic Bank tika nodibinātas attiecīgi 1899., 1901. un 1976. gadā. |
| --- | --- |

(70)

Kipras Banka, Kipras Tautas banka un Hellenic Bank tika nodibinātas attiecīgi 1899., 1901. un 1976. gadā.

| (71) | Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes 2013. gada 15. martā Eiropas Savienība, SVF un ECB vienojās par galvenajiem Kipras glābšanas plāna kritērijiem. Grieķijas Sistēmiskās stabilitātes padome (turpmāk “GSSP”) vienbalsīgi ierosināja nodot visu triju Kipras banku Grieķijas filiāļu aktīvus un saistības esošai Grieķijas bankai. GSSP jo īpaši norādīja, ka “[...] (40) vienošanās pilnībā aizsargā [visu triju Kipras banku] Grieķijas filiāļu noguldītājus, Grieķijas sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti un nerada Grieķijas valsts parāda slogu”. |
| --- | --- |

(71)

Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes 2013. gada 15. martā Eiropas Savienība, SVF un ECB vienojās par galvenajiem Kipras glābšanas plāna kritērijiem. Grieķijas Sistēmiskās stabilitātes padome (turpmāk “GSSP”) vienbalsīgi ierosināja nodot visu triju Kipras banku Grieķijas filiāļu aktīvus un saistības esošai Grieķijas bankai. GSSP jo īpaši norādīja, ka “[...] (40) vienošanās pilnībā aizsargā [visu triju Kipras banku] Grieķijas filiāļu noguldītājus, Grieķijas sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti un nerada Grieķijas valsts parāda slogu”.

| (72) | Grieķijas Bankai tika uzdots noskaidrot Grieķijas banku iespējamo ieinteresētību, un attiecīgi tā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Turklāt HFSF piekrita segt (ieguvēja) kapitāla vajadzības, kas rastos triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes rezultātā. |
| --- | --- |

(72)

Grieķijas Bankai tika uzdots noskaidrot Grieķijas banku iespējamo ieinteresētību, un attiecīgi tā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Turklāt HFSF piekrita segt (ieguvēja) kapitāla vajadzības, kas rastos triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes rezultātā.

| (73) | Turpmāk 6. tabulā ir sniegts kopsavilkums par triju Kipras banku aktīviem un saistībām, kas galu galā tika nodotas Bankai (turpmāk “Cypriot Transferred Activities”).

  6.   tabula


  Triju Kipras banku nodotās darbības | Nodotās darbības |
| --- | --- | --- |
| Aktīvi | Visi Grieķijas aizdevumi, tostarp līzings un faktorings |
| Kuģniecības aizdevumi un citi aizdevumi, kuru izcelsme ir Grieķijā un kuri tiek pārvaldīti Grieķijā un ir iegrāmatoti Kipras aizdevumu reģistrā |
| Pamatlīdzekļi (neskaitot atliktā nodokļa aktīvus) |
| Saistības | Visi Grieķijā pieņemtie triju Kipras banku noguldījumi |
| Avots: | nodomu dokuments Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 2013. gada 10. aprīlis. |

(73)

Turpmāk 6. tabulā ir sniegts kopsavilkums par triju Kipras banku aktīviem un saistībām, kas galu galā tika nodotas Bankai (turpmāk “Cypriot Transferred Activities”).

6.   tabula

Triju Kipras banku nodotās darbības

Nodotās darbības

Aktīvi

Visi Grieķijas aizdevumi, tostarp līzings un faktorings

Kuģniecības aizdevumi un citi aizdevumi, kuru izcelsme ir Grieķijā un kuri tiek pārvaldīti Grieķijā un ir iegrāmatoti Kipras aizdevumu reģistrā

Pamatlīdzekļi (neskaitot atliktā nodokļa aktīvus)

Saistības

Visi Grieķijā pieņemtie triju Kipras banku noguldījumi

Avots:

nodomu dokuments Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 2013. gada 10. aprīlis.

| (74) | Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 18,9 miljardi, bet saistību vērtība bija aptuveni EUR 15 miljardi. Tomēr darījuma puses vienojās ņemt vērā zaudējumu summu, kas bija prognozēta Pacific Investment Management Company (PIMCO) ziņojumā par Kipras bankām atbilstoši nelabvēlīgajam scenārijam (41). Saskaņā ar PIMCO ziņojumu Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 16,5 miljardi. Nodoto saistību vērtība bija aptuveni EUR 14,5 miljardi. |
| --- | --- |

(74)

Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 18,9 miljardi, bet saistību vērtība bija aptuveni EUR 15 miljardi. Tomēr darījuma puses vienojās ņemt vērā zaudējumu summu, kas bija prognozēta Pacific Investment Management Company (PIMCO) ziņojumā par Kipras bankām atbilstoši nelabvēlīgajam scenārijam (41). Saskaņā ar PIMCO ziņojumu Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 16,5 miljardi. Nodoto saistību vērtība bija aptuveni EUR 14,5 miljardi.

| (75) | 2013. gada 21. un 22. martā tikai trīs bankas, tostarp Banka, iesniedza nesaistošus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(75)

2013. gada 21. un 22. martā tikai trīs bankas, tostarp Banka, iesniedza nesaistošus piedāvājumus.

| (76) | HFSF2013. gada 22. martā piekrita tam, ka Banka iegādājas triju Kipras banku darbības Grieķijā. Kopējā atlīdzība, ko Banka samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija EUR 524 miljoni. Jo īpaši tika panākta vienošanās, ka Banka samaksās EUR 237 miljonus par nodoto Kipras Bankas darbību iegādi, EUR 258 miljonus par nodoto Kipras Tautas bankas darbību iegādi un EUR 29 miljonus par nodoto Hellenic Bank darbību iegādi. |
| --- | --- |

(76)

HFSF2013. gada 22. martā piekrita tam, ka Banka iegādājas triju Kipras banku darbības Grieķijā. Kopējā atlīdzība, ko Banka samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija EUR 524 miljoni. Jo īpaši tika panākta vienošanās, ka Banka samaksās EUR 237 miljonus par nodoto Kipras Bankas darbību iegādi, EUR 258 miljonus par nodoto Kipras Tautas bankas darbību iegādi un EUR 29 miljonus par nodoto Hellenic Bank darbību iegādi.

| (77) | HFSF 2013. gada jūnijā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (42) iepludināja Bankā kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai kompensētu Bankas samaksāto pirkuma cenu. |
| --- | --- |

(77)

HFSF 2013. gada jūnijā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (42) iepludināja Bankā kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai kompensētu Bankas samaksāto pirkuma cenu.

2.2.4.   
  MBG iegāde

| (78) | MBG banka tika nodibināta 2000. gadā. 2012. gada 31. decembrīMBG pārvaldīja 119 filiāles, un tajā strādāja 1 174 darbinieki (43). |
| --- | --- |

(78)

MBG banka tika nodibināta 2000. gadā. 2012. gada 31. decembrīMBG pārvaldīja 119 filiāles, un tajā strādāja 1 174 darbinieki (43).

| (79) | Banka 2013. gada 22. aprīlī parakstīja galīgo līgumu ar BCP par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Bankas kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(79)

Banka 2013. gada 22. aprīlī parakstīja galīgo līgumu ar BCP par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Bankas kapitāla palielināšanā.

| (80) | Saskaņā ar minēto līgumu BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni normatīvajā MBG rekapitalizācijā (no šīs summas EUR 139 miljonus BCP jau bija ieguldījusi 2012. gada decembrī), konvertējot pašu kapitālā subordinētos un augstākā līmeņa kredītus, ko BCP bija piešķīrusi MBG. Turklāt viss finansējums, ko BCP iepriekš piešķīris MBG, MBG bija jāatmaksā divās daļās – EUR 650 miljoni jāsamaksā darījuma noslēgšanas dienā, un summa aptuveni EUR 250 miljonu apmērā jāsamaksā sešos mēnešos pēc darījuma noslēgšanas dienas. Visbeidzot, BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni Bankas rekapitalizācijā, veicot privātu kapitālieguldījumu bez pirmpirkuma tiesībām. Tad Bankai bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētais MBG par EUR 1 miljonu. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar minēto līgumu BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni normatīvajā MBG rekapitalizācijā (no šīs summas EUR 139 miljonus BCP jau bija ieguldījusi 2012. gada decembrī), konvertējot pašu kapitālā subordinētos un augstākā līmeņa kredītus, ko BCP bija piešķīrusi MBG. Turklāt viss finansējums, ko BCP iepriekš piešķīris MBG, MBG bija jāatmaksā divās daļās – EUR 650 miljoni jāsamaksā darījuma noslēgšanas dienā, un summa aptuveni EUR 250 miljonu apmērā jāsamaksā sešos mēnešos pēc darījuma noslēgšanas dienas. Visbeidzot, BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni Bankas rekapitalizācijā, veicot privātu kapitālieguldījumu bez pirmpirkuma tiesībām. Tad Bankai bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētais MBG par EUR 1 miljonu.

| (81) | Banka 2013. gada 19. jūnijā paziņoja par MBG iegādes pabeigšanu. |
| --- | --- |

(81)

Banka 2013. gada 19. jūnijā paziņoja par MBG iegādes pabeigšanu.

2.2.5.   Pārskats par iegādes darījumu kopējo ietekmi

| (82) | Turpmāk 7. tabulā ir sniegts pārskats par secīgo iegādes darījumu ietekmi uz Bankas lielumu un formu Grieķijā (nevienai no iegādātajām struktūrām nebija ārvalstu aktīvu, izņemot ATE Transferred Activities, kam bija nelieli aktīvi Rumānijā). Iegādes darījumu rezultātā Banka pašlaik pārvalda Grieķijas noguldījumu un aizdevumu tirgus lielāko daļu.

  7.   tabula


  Secīgo iegādes darījumu ietekme uz Piraeus lielumu Grieķijā












  31.12.2012.
  Tikai Grieķijā | Piraeus atsevišķi | ATE | Geniki | Kipras bankas | MBG | JAUNA GRUPA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruto aizdevumi | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| jaunas grupas daļa | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Neto aizdevumi | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| jaunas grupas daļa | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Noguldījumi | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| jaunas grupas daļa | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Darbinieki | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| jaunas grupas daļa | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Filiāles | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| jaunas grupas daļa | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Avots: | dati, ko Piraeus Bank iesniedza 2014. gada 10. jūnijā. |

(82)

Turpmāk 7. tabulā ir sniegts pārskats par secīgo iegādes darījumu ietekmi uz Bankas lielumu un formu Grieķijā (nevienai no iegādātajām struktūrām nebija ārvalstu aktīvu, izņemot ATE Transferred Activities, kam bija nelieli aktīvi Rumānijā). Iegādes darījumu rezultātā Banka pašlaik pārvalda Grieķijas noguldījumu un aizdevumu tirgus lielāko daļu.

7.   tabula

Secīgo iegādes darījumu ietekme uz Piraeus lielumu Grieķijā

31.12.2012.

Tikai Grieķijā

Piraeus atsevišķi

ATE

Geniki

Kipras bankas

MBG

JAUNA GRUPA

Bruto aizdevumi

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

jaunas grupas daļa

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Neto aizdevumi

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

jaunas grupas daļa

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Noguldījumi

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

jaunas grupas daļa

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Darbinieki

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

jaunas grupas daļa

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Filiāles

325

460

104

307

120

1 316

jaunas grupas daļa

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Avots:

dati, ko Piraeus Bank iesniedza 2014. gada 10. jūnijā.

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

2.3.1.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (pasākumi L1 un A)

| (83) | Banka saņēma vairāku veidu atbalstu atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam. |
| --- | --- |

(83)

Banka saņēma vairāku veidu atbalstu atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam.

2.3.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)

| (84) | Banka ir saņēmusi un joprojām saņem atbalstu atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Banka 2010. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardi. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija EUR 1 024 miljoni (44). |
| --- | --- |

(84)

Banka ir saņēmusi un joprojām saņem atbalstu atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Banka 2010. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardi. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija EUR 1 024 miljoni (44).

| (85) | Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes prasīja atļauju turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai pārstrukturēšanas periodā, gadījumā, ja rodas vajadzība pēc šāda likviditātes atbalsta, lai gan netiek paredzēts, ka tas notiks. |
| --- | --- |

(85)

Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes prasīja atļauju turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai pārstrukturēšanas periodā, gadījumā, ja rodas vajadzība pēc šāda likviditātes atbalsta, lai gan netiek paredzēts, ka tas notiks.

2.3.1.2.   Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)

| (86) | Banka 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam saņēma no Grieķijas kapitāla ieplūdes attiecīgi EUR 370 miljonu un EUR 380 miljonu apmērā jeb kopumā EUR 750 miljonu apmērā (pasākums A), kas ir aptuveni 2,1 % no Bankas tā brīža riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RSA”) (45). |
| --- | --- |

(86)

Banka 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam saņēma no Grieķijas kapitāla ieplūdes attiecīgi EUR 370 miljonu un EUR 380 miljonu apmērā jeb kopumā EUR 750 miljonu apmērā (pasākums A), kas ir aptuveni 2,1 % no Bankas tā brīža riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RSA”) (45).

| (87) | Rekapitalizācija tika veikta, izmantojot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitalizācija tika veikta, izmantojot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.

| (88) | Banka izpirka priekšrocību akcijas 2014. gada 22. maijā, kā aprakstīts 52. apsvērumā. |
| --- | --- |

(88)

Banka izpirka priekšrocību akcijas 2014. gada 22. maijā, kā aprakstīts 52. apsvērumā.

2.3.2.   Valsts garantēta ĀLP (pasākums L2)

| (89) | ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai ir īslaicīgas likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, turklāt šāda darbība nav daļa no vienotās monetārās politikas. Procentu likme, ko finanšu iestāde maksā par ĀLP, ir par [...] bāzes punktiem (turpmāk “BP”) lielāka nekā procenti, ko tā maksā par parasto Centrālās bankas refinansējumu. |
| --- | --- |

(89)

ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai ir īslaicīgas likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, turklāt šāda darbība nav daļa no vienotās monetārās politikas. Procentu likme, ko finanšu iestāde maksā par ĀLP, ir par [...] bāzes punktiem (turpmāk “BP”) lielāka nekā procenti, ko tā maksā par parasto Centrālās bankas refinansējumu.

| (90) | Grieķijas Banka atbild par ĀLP programmu – tas nozīmē, ka visas izmaksas un riskus, kas rodas saistībā ar ĀLP nodrošināšanu, sedz Grieķijas Banka (46). Grieķija piešķīra Grieķijas Bankai valsts garantiju, kas attiecas uz kopējo Grieķijas Bankas piešķirto ĀLP summu. Pieņemot 50. panta 7. punktu Likumā Nr. 3943/2011, ar ko tika grozīts Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punkts, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt Grieķijas Bankai garantijas, lai aizsargātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas saņem ĀLP, ir jāmaksā valstij garantijas maksa līdz [...] BP apmērā. |
| --- | --- |

(90)

Grieķijas Banka atbild par ĀLP programmu – tas nozīmē, ka visas izmaksas un riskus, kas rodas saistībā ar ĀLP nodrošināšanu, sedz Grieķijas Banka (46). Grieķija piešķīra Grieķijas Bankai valsts garantiju, kas attiecas uz kopējo Grieķijas Bankas piešķirto ĀLP summu. Pieņemot 50. panta 7. punktu Likumā Nr. 3943/2011, ar ko tika grozīts Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punkts, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt Grieķijas Bankai garantijas, lai aizsargātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas saņem ĀLP, ir jāmaksā valstij garantijas maksa līdz [...] BP apmērā.

| (91) | Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP EUR 11,64 miljardu apmērā, savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Bankas saņemtās valsts garantētās ĀLP summa bija EUR 31,4 miljardi (47). Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā līdz tā paša gada beigām Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP tikai EUR 750 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(91)

Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP EUR 11,64 miljardu apmērā, savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Bankas saņemtās valsts garantētās ĀLP summa bija EUR 31,4 miljardi (47). Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā līdz tā paša gada beigām Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP tikai EUR 750 miljonu apmērā.

2.3.3.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai ar HFSF starpniecību (pasākumi B1, B2, B3 un B4)

| (92) | Kopš 2012. gada Banka ir guvusi labumu no vairākiem HFSF piešķirtiem kapitāla atbalsta pasākumiem. Turpmāk 8. tabulā ir sniegts pārskats par minētajiem atbalsta pasākumiem.

  8.   tabula


  Atbalsta pasākumi, kas piešķirti bankai ar HFSF starpniecību | Pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums – 2012. gada maijs
  (miljonos EUR) | Otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums – 2012. gada decembris
  (miljonos EUR) | Saistību dokuments – 2012. gada decembris
  (miljonos EUR) | Līdzdalība 2013. gada maija rekapitalizācijā
  (miljonos EUR) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasākums | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Summa
  (miljonos EUR) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

Kopš 2012. gada Banka ir guvusi labumu no vairākiem HFSF piešķirtiem kapitāla atbalsta pasākumiem. Turpmāk 8. tabulā ir sniegts pārskats par minētajiem atbalsta pasākumiem.

8.   tabula

Atbalsta pasākumi, kas piešķirti bankai ar HFSF starpniecību

Pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums – 2012. gada maijs

(miljonos EUR)

Otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums – 2012. gada decembris

(miljonos EUR)

Saistību dokuments – 2012. gada decembris

(miljonos EUR)

Līdzdalība 2013. gada maija rekapitalizācijā

(miljonos EUR) (48)

Pasākums

B1

B2

B3

B4

Summa

(miljonos EUR)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1.   Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)

| (93) | Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 14.–33. apsvērumā ir sīki aprakstīta pirmā pārejas rekapitalizācija, kas notika 2012. gada maijā (pasākums B1). Pamatinformācija par minēto pasākumu un tā galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(93)

Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 14.–33. apsvērumā ir sīki aprakstīta pirmā pārejas rekapitalizācija, kas notika 2012. gada maijā (pasākums B1). Pamatinformācija par minēto pasākumu un tā galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.

| (94) | HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai dokumentu, kurā tas uzņēmās saistības piedalīties plānotajā Bankas pamatkapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 5 miljardus. |
| --- | --- |

(94)

HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai dokumentu, kurā tas uzņēmās saistības piedalīties plānotajā Bankas pamatkapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 5 miljardus.

| (95) | Atbilstoši pasākumam B1 HFSF 2012. gada maijā nodeva Bankai EFSI obligācijas EUR 4,7 miljardu vērtībā saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk “HFSF likums”). Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 53. apsvērumā Komisija noteica: “Pārejas rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu.” Gan saistību dokumentā paredzētās summas, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summas aprēķināja Grieķijas Banka, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz 8 % kopējo kapitāla attiecību līdz 2011. gada 31. decembrim – datumam, kurā ar atpakaļejošu spēku pārejas rekapitalizācija tika iegrāmatota Bankas pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, pasākums B1 attiecās tikai uz daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā. Bankai bija jāpiesaista kapitāls, veicot kapitāla palielināšanu nākotnē, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas tiesības pretendēt uz ECB finansējumu tikmēr, līdz šāda kapitāla palielināšana būs notikusi. |
| --- | --- |

(95)

Atbilstoši pasākumam B1 HFSF 2012. gada maijā nodeva Bankai EFSI obligācijas EUR 4,7 miljardu vērtībā saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk “HFSF likums”). Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 53. apsvērumā Komisija noteica: “Pārejas rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu.” Gan saistību dokumentā paredzētās summas, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summas aprēķināja Grieķijas Banka, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz 8 % kopējo kapitāla attiecību līdz 2011. gada 31. decembrim – datumam, kurā ar atpakaļejošu spēku pārejas rekapitalizācija tika iegrāmatota Bankas pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, pasākums B1 attiecās tikai uz daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā. Bankai bija jāpiesaista kapitāls, veicot kapitāla palielināšanu nākotnē, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas tiesības pretendēt uz ECB finansējumu tikmēr, līdz šāda kapitāla palielināšana būs notikusi.

| (96) | Attiecībā uz laikposmu no dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, līdz dienai, kad tika veikta pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšana parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas līgumā starp Banku un HFSF bija paredzēts, ka Bankai jāmaksā HFSF 1 % gada maksa no EFSI obligāciju nominālvērtības un ka visi kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSI obligācijām par minēto laikposmu tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (49). |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz laikposmu no dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, līdz dienai, kad tika veikta pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšana parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas līgumā starp Banku un HFSF bija paredzēts, ka Bankai jāmaksā HFSF 1 % gada maksa no EFSI obligāciju nominālvērtības un ka visi kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSI obligācijām par minēto laikposmu tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (49).

2.3.3.2.   Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)

| (97) | Banka reģistrēja papildu zaudējumus 2012. gada rudenī, tāpēc tās kapitāls atkal samazinājās un bija mazāks par minimālo kapitāla apmēru, kas vajadzīgs, lai Banka saglabātu tiesības pretendēt uz ECB refinansējumu. |
| --- | --- |

(97)

Banka reģistrēja papildu zaudējumus 2012. gada rudenī, tāpēc tās kapitāls atkal samazinājās un bija mazāks par minimālo kapitāla apmēru, kas vajadzīgs, lai Banka saglabātu tiesības pretendēt uz ECB refinansējumu.

| (98) | Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 20. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 553 miljonu apmērā (pasākums B2), un arī šī summa tika samaksāta, nododot Bankai EFSI obligācijas. |
| --- | --- |

(98)

Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 20. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 553 miljonu apmērā (pasākums B2), un arī šī summa tika samaksāta, nododot Bankai EFSI obligācijas.

2.3.3.3.   Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 20. decembri (pasākums B3)

| (99) | Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 20. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (pasākums B3). |
| --- | --- |

(99)

Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 20. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (pasākums B3).

| (100) | Abas pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un papildu summa, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada decembrī (pasākums B3), kopumā nozīmēja, ka HFSF bija apņēmies segt kopējās kapitāla vajadzības, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā (EUR 7 335 miljonu apmērā (50)). |
| --- | --- |

(100)

Abas pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un papildu summa, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada decembrī (pasākums B3), kopumā nozīmēja, ka HFSF bija apņēmies segt kopējās kapitāla vajadzības, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā (EUR 7 335 miljonu apmērā (50)).

2.3.3.4.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (pasākums B4) un pasākumu B1 un B2 daļējā atmaksā

| (101) | Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 23. aprīlī apstiprināja pamatkapitāla palielināšanu par EUR 8 429 miljoniem (51). Minētā summa tika aprēķināta, summējot:






  i) | EUR 7 335 miljonus, lai segtu 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības; no šīs summas HFSF parakstījās par EUR 5 891 miljonu (pasākums B4) un privāti ieguldītāji – par EUR 1 444 miljoniem; |
| --- | --- | --- |

(101)

Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 23. aprīlī apstiprināja pamatkapitāla palielināšanu par EUR 8 429 miljoniem (51). Minētā summa tika aprēķināta, summējot:

i)

EUR 7 335 miljonus, lai segtu 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības; no šīs summas HFSF parakstījās par EUR 5 891 miljonu (pasākums B4) un privāti ieguldītāji – par EUR 1 444 miljoniem;

| ii) | EUR 570 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai izpildītu normatīvās kapitāla prasības, kuras izrietēja no ATE Bank iegādes, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada jūlijā; minēto pasākumu Komisija izvērtēja Lēmumā par ATE likvidāciju, kurā tā konstatēja, ka pasākums nav atbalsts Bankai; |
| --- | --- |

ii)

EUR 570 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai izpildītu normatīvās kapitāla prasības, kuras izrietēja no ATE Bank iegādes, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada jūlijā; minēto pasākumu Komisija izvērtēja Lēmumā par ATE likvidāciju, kurā tā konstatēja, ka pasākums nav atbalsts Bankai;

| iii) | EUR 524 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kuras izrietēja no pirkuma cenas samaksas par triju Kipras banku darbībām Grieķijā; šī kapitāla palielināšanas daļa veido pasākumu C (52). |
| --- | --- |

iii)

EUR 524 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kuras izrietēja no pirkuma cenas samaksas par triju Kipras banku darbībām Grieķijā; šī kapitāla palielināšanas daļa veido pasākumu C (52).

| (102) | Noteiktā jauno akciju cena bija EUR 1,70 par akciju jeb 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās akciju cenas 50 tirdzniecības dienu laikposmā pirms cenas noteikšanas. |
| --- | --- |

(102)

Noteiktā jauno akciju cena bija EUR 1,70 par akciju jeb 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās akciju cenas 50 tirdzniecības dienu laikposmā pirms cenas noteikšanas.

| (103) | Bankas Direktoru padome 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par 3 888 268 914 jaunu akciju emisiju ar vienas akcijas nominālvērtību EUR 0,30 un cenu EUR 1,70 (53). Banka 2013. gada 28. jūnijā (54) paziņoja, ka Direktoru padome ir apstiprinājusi pilnu kopējā pamatkapitāla palielinājuma apmaksu par kopējo summu EUR 8 429 miljoni, ieskaitot prēmiju summas. |
| --- | --- |

(103)

Bankas Direktoru padome 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par 3 888 268 914 jaunu akciju emisiju ar vienas akcijas nominālvērtību EUR 0,30 un cenu EUR 1,70 (53). Banka 2013. gada 28. jūnijā (54) paziņoja, ka Direktoru padome ir apstiprinājusi pilnu kopējā pamatkapitāla palielinājuma apmaksu par kopējo summu EUR 8 429 miljoni, ieskaitot prēmiju summas.

| (104) | Kopējais privātais ieguldījums Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 444 miljoni (55). Minētā summa ietver BCP dalību, kā aprakstīts 80. apsvērumā. |
| --- | --- |

(104)

Kopējais privātais ieguldījums Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 444 miljoni (55). Minētā summa ietver BCP dalību, kā aprakstīts 80. apsvērumā.

| (105) | Tādējādi HFSF ieguldījums Bankas pamatkapitāla palielināšanā bija EUR 6 985 miljoni. |
| --- | --- |

(105)

Tādējādi HFSF ieguldījums Bankas pamatkapitāla palielināšanā bija EUR 6 985 miljoni.

| (106) | Tūlīt pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas galveno akcionāru – tā rīcībā bija 81 % akciju (56). HFSF izdeva garantijas un piešķīra privātiem ieguldītājiem vienu garantiju par katru parakstīto akciju, neprasot par to atlīdzību (57). Katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas – ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2014. gada 2. janvāris, un pēc tam garantijas ir īstenojamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2018. gada 2. janvārim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanas cenu EUR 1,70, kam pieskaitīta gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (58). |
| --- | --- |

(106)

Tūlīt pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas galveno akcionāru – tā rīcībā bija 81 % akciju (56). HFSF izdeva garantijas un piešķīra privātiem ieguldītājiem vienu garantiju par katru parakstīto akciju, neprasot par to atlīdzību (57). Katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas – ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2014. gada 2. janvāris, un pēc tam garantijas ir īstenojamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2018. gada 2. janvārim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanas cenu EUR 1,70, kam pieskaitīta gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (58).

| (107) | HFSF likumā, kas grozīts 2014. gadā, ir noteikts, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantiju norunas cenas. Turklāt šāda korekcija notiek ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām. |
| --- | --- |

(107)

HFSF likumā, kas grozīts 2014. gadā, ir noteikts, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantiju norunas cenas. Turklāt šāda korekcija notiek ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.

2.3.4.   Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem (pasākums C)

2.3.4.1.   Atbalsta pasākumi ATE

| (108) | Kā minēts 58. apsvērumā, laikā, kad tika pieņemts Lēmums par ATE pārstrukturēšanu, ATE jau bija guvusi labumu no atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(108)

Kā minēts 58. apsvērumā, laikā, kad tika pieņemts Lēmums par ATE pārstrukturēšanu, ATE jau bija guvusi labumu no atbalsta pasākumiem.

| (109) | Grieķijas valsts 2011. gada decembrī iepludināja ATE EUR 290 miljonus. |
| --- | --- |

(109)

Grieķijas valsts 2011. gada decembrī iepludināja ATE EUR 290 miljonus.

| (110) | Arī 2012. gada 27. jūlija noregulējumā, kas aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, bija iesaistīts papildu atbalsts no valsts. HFSF piešķīra Bankai EFSI obligācijas EUR 7 471 miljona vērtībā, lai segtu finansējuma deficītu. HFSF arī uzņēmās saistības rekapitalizēt Banku par summu EUR 570 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(110)

Arī 2012. gada 27. jūlija noregulējumā, kas aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, bija iesaistīts papildu atbalsts no valsts. HFSF piešķīra Bankai EFSI obligācijas EUR 7 471 miljona vērtībā, lai segtu finansējuma deficītu. HFSF arī uzņēmās saistības rekapitalizēt Banku par summu EUR 570 miljonu apmērā.

| (111) | Ar pirkšanas un pārņemšanas procedūru saistītais atbalsts kopumā sasniedz EUR 8 041 miljonu. |
| --- | --- |

(111)

Ar pirkšanas un pārņemšanas procedūru saistītais atbalsts kopumā sasniedz EUR 8 041 miljonu.

2.3.4.2.   Atbalsta pasākumi triju Kipras banku darbībām Grieķijā (pasākums C)

| (112) | Kā jau minēts 77. un 101. apsvērumā, laikā, kad notika triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde, HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankai kapitālu EUR 524 miljonu apmērā (pasākums C). Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada jūnijā (59). |
| --- | --- |

(112)

Kā jau minēts 77. un 101. apsvērumā, laikā, kad notika triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde, HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankai kapitālu EUR 524 miljonu apmērā (pasākums C). Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada jūnijā (59).

2.4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

2.4.1.   Vietējās darbības

| (113) | Īstenojot pārstrukturēšanas plānu, Banka koncentrēsies uz savām galvenajām bankas pakalpojumu darbībām Grieķijā. |
| --- | --- |

(113)

Īstenojot pārstrukturēšanas plānu, Banka koncentrēsies uz savām galvenajām bankas pakalpojumu darbībām Grieķijā.

| (114) | Galvenais mērķis ir atjaunot Bankas pakalpojumu darbību rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu starpību, kā arī pasākumi tās kapitāla pozīcijas un bilances struktūras uzlabošanai. |
| --- | --- |

(114)

Galvenais mērķis ir atjaunot Bankas pakalpojumu darbību rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu starpību, kā arī pasākumi tās kapitāla pozīcijas un bilances struktūras uzlabošanai.

| (115) | Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau ir sākusi plašu racionalizācijas programmu. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau ir sākusi plašu racionalizācijas programmu.

| (116) | Laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā kopumā par 322 filiālēm, ņemot vērā iegādāto struktūru pārstrukturēšanu pēc iegādes dienas. Banka 2014. gadā ir saglabājusi vienmērīgu darbības gaitu, jau pirmajā pusgadā pabeidzot [...] slēgšanas darījumus.

  9.   tabula


  Grieķijas filiāļu tīkla pārstrukturēšana no 2010. gada līdz 2014. gada pirmajai pusei










  Periods | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. pirmā puse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais filiāļu skaits perioda sākumā vai iegādes dienā | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| No tām Piraeus | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ATE | [...] | [...] |
| Geniki | [...] | [...] |
| Kipras filiāles | [...] | [...] | [...] |
| MBG | [...] | [...] | [...] |
| Kopā perioda beigās | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Kopējais perioda laikā slēgto filiāļu skaits | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Avots: | pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati. |

(116)

Laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā kopumā par 322 filiālēm, ņemot vērā iegādāto struktūru pārstrukturēšanu pēc iegādes dienas. Banka 2014. gadā ir saglabājusi vienmērīgu darbības gaitu, jau pirmajā pusgadā pabeidzot [...] slēgšanas darījumus.

9.   tabula

Grieķijas filiāļu tīkla pārstrukturēšana no 2010. gada līdz 2014. gada pirmajai pusei

Periods

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g. pirmā puse

Kopējais filiāļu skaits perioda sākumā vai iegādes dienā

360

918

1 316

1 037

No tām Piraeus

[...]

[...]

[...]

[...]

ATE

[...]

[...]

Geniki

[...]

[...]

Kipras filiāles

[...]

[...]

[...]

MBG

[...]

[...]

[...]

Kopā perioda beigās

346

889

1 037

899

Kopējais perioda laikā slēgto filiāļu skaits

14

29

279

138

Avots:

pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.

| (117) | Laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam Banka arī samazināja tās banku un ārpusbanku pakalpojumu struktūrā nodarbināto darbinieku kopējo skaitu Grieķijā par 2 519 darbiniekiem. Konkrēti 2 114 aiziešanas no darba gadījumi bija saistāmi ar Bankas īstenoto brīvprātīgās darba attiecību pārtraukšanas shēmu.

  10.   tabula


  Darbinieku skaita samazināšana Grieķijā 2010.–2013. gadā









  Periods | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais darbinieku skaits perioda sākumā vai iegādes dienā | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| No tiem Piraeus | [...] | [...] | [...] |
| ATE | [...] | [...] |
| Geniki | [...] | [...] |
| Kipras filiāles | [...] | [...] | [...] |
| MBG | [...] | [...] | [...] |
| Kopā perioda beigās | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Darbinieku skaita samazinājums | 198 | 251 | 2 070 |
| Avots: | pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati. |

(117)

Laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam Banka arī samazināja tās banku un ārpusbanku pakalpojumu struktūrā nodarbināto darbinieku kopējo skaitu Grieķijā par 2 519 darbiniekiem. Konkrēti 2 114 aiziešanas no darba gadījumi bija saistāmi ar Bankas īstenoto brīvprātīgās darba attiecību pārtraukšanas shēmu.

10.   tabula

Darbinieku skaita samazināšana Grieķijā 2010.–2013. gadā

Periods

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Kopējais darbinieku skaits perioda sākumā vai iegādes dienā

6 370

12 616

18 628

No tiem Piraeus

[...]

[...]

[...]

ATE

[...]

[...]

Geniki

[...]

[...]

Kipras filiāles

[...]

[...]

[...]

MBG

[...]

[...]

[...]

Kopā perioda beigās

6 172

12 365

16 558

Darbinieku skaita samazinājums

198

251

2 070

Avots:

pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.

| (118) | Banka plāno no 2013. gada decembra līdz 2017. gada beigām Grieķijā vēl vairāk samazināt savu darbinieku skaitu (no 16 558 darbiniekiem līdz [...] darbiniekiem) un savu tīklu (no 1 037 filiālēm līdz [...] filiālēm). (60) [...] |
| --- | --- |

(118)

Banka plāno no 2013. gada decembra līdz 2017. gada beigām Grieķijā vēl vairāk samazināt savu darbinieku skaitu (no 16 558 darbiniekiem līdz [...] darbiniekiem) un savu tīklu (no 1 037 filiālēm līdz [...] filiālēm). (60) [...]

| (119) | Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbībām Grieķijā par [...] % no orientējoši EUR 1 394 miljoniem 2013. gadā līdz EUR [...] miljoniem (61) 2017. gadā (62). Tā rezultātā paredzamajai Bankas Grieķijā īstenoto darbību izmaksu attiecībai pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās vajadzētu būt mazākai par [...] %. |
| --- | --- |

(119)

Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbībām Grieķijā par [...] % no orientējoši EUR 1 394 miljoniem 2013. gadā līdz EUR [...] miljoniem (61) 2017. gadā (62). Tā rezultātā paredzamajai Bankas Grieķijā īstenoto darbību izmaksu attiecībai pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās vajadzētu būt mazākai par [...] %.

| (120) | Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs samaksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Sagaidāms, ka par noguldījumiem maksājamās summas starpība Grieķijā samazināsies (63). Šāds starpības samazinājums tiks sasniegts, galvenokārt maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Līdzīgi Bankas paļaušanās uz ĀLP un plašāku Eurosistēmas finansējumu samazināsies no vairāk nekā 45 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz mazāk nekā [...] % 2017. gadā (64). |
| --- | --- |

(120)

Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs samaksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Sagaidāms, ka par noguldījumiem maksājamās summas starpība Grieķijā samazināsies (63). Šāds starpības samazinājums tiks sasniegts, galvenokārt maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Līdzīgi Bankas paļaušanās uz ĀLP un plašāku Eurosistēmas finansējumu samazināsies no vairāk nekā 45 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz mazāk nekā [...] % 2017. gadā (64).

| (121) | Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka arī nostiprinās savu bilanci. Tās neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā samazināsies līdz [...] % 2017. gadā (no 114 % 2013. gadā (65)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties. |
| --- | --- |

(121)

Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka arī nostiprinās savu bilanci. Tās neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā samazināsies līdz [...] % 2017. gadā (no 114 % 2013. gadā (65)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.

| (122) | Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošu aizdevumu (turpmāk “INA”) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājumu segums un samazinātas robežvērtības) un arī INA pārvaldību. INA īpatsvars sasniegs teju [...] % [...]. gadā un tad sāks samazināties, un paredzams, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs aptuveni [...] % (66). Riska izmaksas (vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem) samazināsies no teju EUR 2 miljardiem 2013. gadā līdz mazāk nekā EUR [...] miljoniem 2018. gadā (67). |
| --- | --- |

(122)

Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošu aizdevumu (turpmāk “INA”) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājumu segums un samazinātas robežvērtības) un arī INA pārvaldību. INA īpatsvars sasniegs teju [...] % [...]. gadā un tad sāks samazināties, un paredzams, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs aptuveni [...] % (66). Riska izmaksas (vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem) samazināsies no teju EUR 2 miljardiem 2013. gadā līdz mazāk nekā EUR [...] miljoniem 2018. gadā (67).

| (123) | Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu starpības palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai Grieķijā darboties rentabli, sākot no [...]. gada. Banka ir paredzējusi, ka 2018. gadā tās peļņa no vietējām darbībām pārsniegs EUR [...] miljardus. |
| --- | --- |

(123)

Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu starpības palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai Grieķijā darboties rentabli, sākot no [...]. gada. Banka ir paredzējusi, ka 2018. gadā tās peļņa no vietējām darbībām pārsniegs EUR [...] miljardus.

2.4.2.   Starptautiskās banku darbības

| (124) | Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka jau ir sākusi īstenot nozīmīgu programmu attiecībā uz izmaksu samazināšanu starptautiskajā tīklā. No 2011. gada beigām līdz 2014. gada martam darbinieku skaits samazinājās par 10 % no 6 634 darbiniekiem līdz 5 948 darbiniekiem, bet filiāļu skaits samazinājās par 18 % – no 499 līdz 410 filiālēm (68). Arī Bankas starptautiskā portfeļa struktūra tika vienkāršota, lai mazinātu izmaksu bāzi (69). |
| --- | --- |

(124)

Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka jau ir sākusi īstenot nozīmīgu programmu attiecībā uz izmaksu samazināšanu starptautiskajā tīklā. No 2011. gada beigām līdz 2014. gada martam darbinieku skaits samazinājās par 10 % no 6 634 darbiniekiem līdz 5 948 darbiniekiem, bet filiāļu skaits samazinājās par 18 % – no 499 līdz 410 filiālēm (68). Arī Bankas starptautiskā portfeļa struktūra tika vienkāršota, lai mazinātu izmaksu bāzi (69).

| (125) | Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta vajadzība mazināt ārvalstu meitasuzņēmumu paļaušanos uz mātesuzņēmumu Grieķijā attiecībā uz to finansējuma vajadzībām, kā arī vajadzība turpināt Bankas kapitāla pozīcijas aizsardzību. |
| --- | --- |

(125)

Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta vajadzība mazināt ārvalstu meitasuzņēmumu paļaušanos uz mātesuzņēmumu Grieķijā attiecībā uz to finansējuma vajadzībām, kā arī vajadzība turpināt Bankas kapitāla pozīcijas aizsardzību.

| (126) | Banka 2012. gada septembrī pārdeva savu Amerikas meitasuzņēmumu, kura aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 0,7 miljardi (13 filiāles un 158 darbinieki). |
| --- | --- |

(126)

Banka 2012. gada septembrī pārdeva savu Amerikas meitasuzņēmumu, kura aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 0,7 miljardi (13 filiāles un 158 darbinieki).

| (127) | Banka samazinās riska darījumus ar saviem ārvalstu aktīviem līdz EUR [...] miljardiem 2018. gada jūnija beigās. Tas ir par [...] % mazāk (70), salīdzinot ar situāciju 2012. gada beigās (71). |
| --- | --- |

(127)

Banka samazinās riska darījumus ar saviem ārvalstu aktīviem līdz EUR [...] miljardiem 2018. gada jūnija beigās. Tas ir par [...] % mazāk (70), salīdzinot ar situāciju 2012. gada beigās (71).

| (128) | Ārvalstu aktīvu samazinājums būs nedaudz mazāks – līdz EUR [...] miljardiem – [...] gadījumā (72). Tādējādi kopējais ārvalstu aktīvu samazinājums būs [...] % salīdzinājumā ar situāciju 2012. gada beigās. |
| --- | --- |

(128)

Ārvalstu aktīvu samazinājums būs nedaudz mazāks – līdz EUR [...] miljardiem – [...] gadījumā (72). Tādējādi kopējais ārvalstu aktīvu samazinājums būs [...] % salīdzinājumā ar situāciju 2012. gada beigās.

| (129) | Tomēr tā vietā, lai ievērotu iepriekšminēto kopējo aktīvu maksimālo ierobežojumu 2018. gada jūnija beigās, Banka var nolemt, ka tā atsavinās [...] (73). Tādā gadījumā saglabāto darbību īpatsvars nebūs lielāks par [...] % no Bankas kopējām ārvalstu darbībām 2012. gada beigās. |
| --- | --- |

(129)

Tomēr tā vietā, lai ievērotu iepriekšminēto kopējo aktīvu maksimālo ierobežojumu 2018. gada jūnija beigās, Banka var nolemt, ka tā atsavinās [...] (73). Tādā gadījumā saglabāto darbību īpatsvars nebūs lielāks par [...] % no Bankas kopējām ārvalstu darbībām 2012. gada beigās.

| (130) | Banka samazinās tās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(130)

Banka samazinās tās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem.

2.4.3.   Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru ieguldījums

| (131) | Banka piesaistīja ievērojamas kapitāla summas tirgū un tādējādi samazināja sev vajadzīgā valsts atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(131)

Banka piesaistīja ievērojamas kapitāla summas tirgū un tādējādi samazināja sev vajadzīgā valsts atbalsta apmēru.

| (132) | Vispirms Banka 2011. gadā piesaistīja privātu kapitālu ar tiesību emisiju EUR 807 miljonu vērtībā (74). Kā minēts 104. apsvērumā, Bankai arī izdevās piesaistīt kapitālu no privātiem ieguldītājiem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Minētā 2013. gada pavasara rekapitalizācija arī būtiski samazināja iepriekšējo akcionāru ietekmi, jo pēc tās īstenošanas HFSF turējumā bija 81 % Bankas akciju, bet jaunu ieguldītāju turējumā – 17 %, tādējādi atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 2 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā. |
| --- | --- |

(132)

Vispirms Banka 2011. gadā piesaistīja privātu kapitālu ar tiesību emisiju EUR 807 miljonu vērtībā (74). Kā minēts 104. apsvērumā, Bankai arī izdevās piesaistīt kapitālu no privātiem ieguldītājiem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Minētā 2013. gada pavasara rekapitalizācija arī būtiski samazināja iepriekšējo akcionāru ietekmi, jo pēc tās īstenošanas HFSF turējumā bija 81 % Bankas akciju, bet jaunu ieguldītāju turējumā – 17 %, tādējādi atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 2 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.

| (133) | Banka 2014. gada aprīlī piesaistīja kapitālu EUR 1 750 miljonu apmērā no tirgus, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Jaunās akcijas tika emitētas par cenu EUR 1,7, proti, par cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. |
| --- | --- |

(133)

Banka 2014. gada aprīlī piesaistīja kapitālu EUR 1 750 miljonu apmērā no tirgus, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Jaunās akcijas tika emitētas par cenu EUR 1,7, proti, par cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.

| (134) | Turklāt Banka radīja kapitālu, atpērkot savus hibrīda un subordinētos parāda instrumentus ar nominālvērtības diskontu. Banka 2012. gada martā piedāvāja atpirkt dažus hibrīda un zemāka otrā līmeņa instrumentus. Cena tika noteikta, pamatojoties uz tirgus vērtību un ieskaitot prēmiju, kura nepārsniedza desmit procentu punktus, proti, 37 % apmērā no nominālvērtības hibrīda instrumentam un 50 % apmērā no nominālvērtības zemāka otrā līmeņa instrumentam. Attiecīgais līdzdalības īpatsvars bija 52,8 % un 18,2 %. Banka 2013. gada maijā sāka īstenot papildu saistību pārvaldības pasākumu, lai atpirktu atlikušos vērtspapīrus par summu, kas nepārsniedz EUR 321 miljonu. Līdzdalības īpatsvars bija 20 %. Veiksmīgi īstenojot minētos atpirkšanas darījumus, tika gūti kapitāla ieņēmumi par kopējo summu aptuveni EUR 120 miljoni (75). |
| --- | --- |

(134)

Turklāt Banka radīja kapitālu, atpērkot savus hibrīda un subordinētos parāda instrumentus ar nominālvērtības diskontu. Banka 2012. gada martā piedāvāja atpirkt dažus hibrīda un zemāka otrā līmeņa instrumentus. Cena tika noteikta, pamatojoties uz tirgus vērtību un ieskaitot prēmiju, kura nepārsniedza desmit procentu punktus, proti, 37 % apmērā no nominālvērtības hibrīda instrumentam un 50 % apmērā no nominālvērtības zemāka otrā līmeņa instrumentam. Attiecīgais līdzdalības īpatsvars bija 52,8 % un 18,2 %. Banka 2013. gada maijā sāka īstenot papildu saistību pārvaldības pasākumu, lai atpirktu atlikušos vērtspapīrus par summu, kas nepārsniedz EUR 321 miljonu. Līdzdalības īpatsvars bija 20 %. Veiksmīgi īstenojot minētos atpirkšanas darījumus, tika gūti kapitāla ieņēmumi par kopējo summu aptuveni EUR 120 miljoni (75).

2.5.   GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS

| (135) | Grieķija 2014. gada 25. jūnijā uzņēmās saistības nodrošināt, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos tajā pašā dienā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kā arī turpmākas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Saistības”). Saistības, kas izklāstītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(135)

Grieķija 2014. gada 25. jūnijā uzņēmās saistības nodrošināt, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos tajā pašā dienā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kā arī turpmākas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Saistības”). Saistības, kas izklāstītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.

| (136) | Vispirms Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savas komercdarbības Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu Grieķijā uz 2017. gada 31. decembri, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu attiecībā uz darbībām Grieķijā 2017. gadā (76). |
| --- | --- |

(136)

Vispirms Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savas komercdarbības Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu Grieķijā uz 2017. gada 31. decembri, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu attiecībā uz darbībām Grieķijā 2017. gadā (76).

| (137) | Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka samazinās Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas. Tā izpildīs nosacījumu par neto aizdevumu maksimālo attiecību pret noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka samazinās Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas. Tā izpildīs nosacījumu par neto aizdevumu maksimālo attiecību pret noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī (77). [...]

| (138) | Attiecībā uz Bankas meitasuzņēmumiem ārvalstīs Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam samazinās savu ārvalstu aktīvu īpatsvaru (78). Turklāt likviditātes vai kapitāla atbalsts minētajiem meitasuzņēmumiem ir stingri ierobežots līdz konkrētai nominālajai summai un konkrētiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz Bankas meitasuzņēmumiem ārvalstīs Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam samazinās savu ārvalstu aktīvu īpatsvaru (78). Turklāt likviditātes vai kapitāla atbalsts minētajiem meitasuzņēmumiem ir stingri ierobežots līdz konkrētai nominālajai summai un konkrētiem apstākļiem.

| (139) | Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka atsavinās vairākus vērtspapīrus. Turklāt Banka nepirks spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (79). |
| --- | --- |

(139)

Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka atsavinās vairākus vērtspapīrus. Turklāt Banka nepirks spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (79).

| (140) | Grieķija uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu (80). |
| --- | --- |

(140)

Grieķija uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu (80).

| (141) | Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos piesardzīgu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību, kā arī aizdevumu pārstrukturēšanu (81). |
| --- | --- |

(141)

Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos piesardzīgu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību, kā arī aizdevumu pārstrukturēšanu (81).

| (142) | Vairākas saistības attiecas uz Bankas darījumiem ar saistītiem aizņēmējiem. Šādu saistību mērķis ir nodrošināt, ka Banka nenovirzās no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piemēram, kad tā piešķir vai pārstrukturē aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskām struktūrām, politiskām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (82). |
| --- | --- |

(142)

Vairākas saistības attiecas uz Bankas darījumiem ar saistītiem aizņēmējiem. Šādu saistību mērķis ir nodrošināt, ka Banka nenovirzās no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piemēram, kad tā piešķir vai pārstrukturē aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskām struktūrām, politiskām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (82).

| (143) | Visbeidzot, Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (83). |
| --- | --- |

(143)

Visbeidzot, Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (83).

| (144) | Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim pārraudzīs pārraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

(144)

Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim pārraudzīs pārraudzības pilnvarnieks.

| (145) | Atsevišķi savā 2014. gada 25. jūnijā iesniegtajā dokumentā Grieķija norādīja, ka tā prasīs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (84). |
| --- | --- |

(145)

Atsevišķi savā 2014. gada 25. jūnijā iesniegtajā dokumentā Grieķija norādīja, ka tā prasīs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (84).

3.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

| (146) | Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (85) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājusi par labu Bankai (pasākums B1), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

(146)

Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (85) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājusi par labu Bankai (pasākums B1), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.

| (147) | Attiecībā uz pasākuma piemērotību Komisija, ņemot vērā, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējā rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ieilgušo glābšanas periodu, pauda šaubas par to, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai izvairītos no tā, ka nākotnē tai atkal būs vajadzīgs atbalsts (86). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku nākotnē, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (87), jo Banka varētu nonākt vai nu valsts kontrolē, vai arī tādu privātu akciju mazākuma īpašnieku kontrolē, kuri var gūt labumu no iespējas veikt šo kontroli un no augstā saistību īpatsvara. Komisija norādīja, ka jebkurā gadījumā būtu jāsaglabā Bankas pārvaldības un jo īpaši tās aizdevumu piešķiršanas procesa kvalitāte, lai Komisija varētu atzīt pirmo pārejas rekapitalizāciju par piemērotu. |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz pasākuma piemērotību Komisija, ņemot vērā, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējā rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ieilgušo glābšanas periodu, pauda šaubas par to, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai izvairītos no tā, ka nākotnē tai atkal būs vajadzīgs atbalsts (86). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku nākotnē, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (87), jo Banka varētu nonākt vai nu valsts kontrolē, vai arī tādu privātu akciju mazākuma īpašnieku kontrolē, kuri var gūt labumu no iespējas veikt šo kontroli un no augstā saistību īpatsvara. Komisija norādīja, ka jebkurā gadījumā būtu jāsaglabā Bankas pārvaldības un jo īpaši tās aizdevumu piešķiršanas procesa kvalitāte, lai Komisija varētu atzīt pirmo pārejas rekapitalizāciju par piemērotu.

| (148) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 70. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzētu būt nepieciešams atbalsts. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai rekapitalizācija ir pietiekama un atbilst atlīdzības un sloga sadalījuma principiem atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, nosacījumi pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā vēl nebija zināmi, Komisija nevarēja tos novērtēt. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 70. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzētu būt nepieciešams atbalsts. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai rekapitalizācija ir pietiekama un atbilst atlīdzības un sloga sadalījuma principiem atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, nosacījumi pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā vēl nebija zināmi, Komisija nevarēja tos novērtēt.

| (149) | Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas, vai aizsardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 76. apsvērumā) ir bijuši pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 77. apsvērumā Komisija norādīja, ka tas, ka nav noteikumu, kas liedz HFSF koordinēt četras lielākās bankas (proti, Banku, Eurobank, NBG un Alpha Bank), un tas, ka netiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai tās nevarētu dalīties ar sensitīvu komercinformāciju, var radīt konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija ierosināja iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrodas Bankā. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas, vai aizsardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 76. apsvērumā) ir bijuši pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 77. apsvērumā Komisija norādīja, ka tas, ka nav noteikumu, kas liedz HFSF koordinēt četras lielākās bankas (proti, Banku, Eurobank, NBG un Alpha Bank), un tas, ka netiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai tās nevarētu dalīties ar sensitīvu komercinformāciju, var radīt konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija ierosināja iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrodas Bankā.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

4.1.   BANKAS PIEZĪMES

| (150) | Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma piezīmes no Bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus. |
| --- | --- |

(150)

Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma piezīmes no Bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus.

| (151) | Attiecībā uz pasākumu piemērotību Banka norādīja, ka valsts parāda krīze Grieķijā un eurozonā ir vēl nebijusi situācija. Kapitāla iepludināšana 2009. gada maijā 1,0 % apmērā no Bankas RSA bija tieša atbilde uz ārkārtējām svārstībām pasaules finanšu tirgos. Grieķijas 2011. gada beigās iepludinātais papildu kapitāls EUR 380 miljonu apmērā bija vienāds ar 1,1 % no Bankas tābrīža RSA un bija paredzēts, lai novērstu kapitāla deficītu, kura rašanās bija gaidāma, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanos. HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 4,7 miljardu apmērā bija rekapitalizācijas pirmā daļa, kas bija vērsta uz to, lai novērstu kapitāla deficītu, kas izrietēja no PSI un Blackrock veiktā aizdevumu portfeļu novērtējuma (88), kā arī ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanās. |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz pasākumu piemērotību Banka norādīja, ka valsts parāda krīze Grieķijā un eurozonā ir vēl nebijusi situācija. Kapitāla iepludināšana 2009. gada maijā 1,0 % apmērā no Bankas RSA bija tieša atbilde uz ārkārtējām svārstībām pasaules finanšu tirgos. Grieķijas 2011. gada beigās iepludinātais papildu kapitāls EUR 380 miljonu apmērā bija vienāds ar 1,1 % no Bankas tābrīža RSA un bija paredzēts, lai novērstu kapitāla deficītu, kura rašanās bija gaidāma, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanos. HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 4,7 miljardu apmērā bija rekapitalizācijas pirmā daļa, kas bija vērsta uz to, lai novērstu kapitāla deficītu, kas izrietēja no PSI un Blackrock veiktā aizdevumu portfeļu novērtējuma (88), kā arī ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanās.

| (152) | Banka arī pauda uzskatu, ka tas, ka Grieķija un HFSF iecēla attiecīgi vienu un divus locekļus par to pārstāvjiem Bankas Direktoru padomē un vienu HFSF locekli par pārstāvi Bankas Padomes Riska komitejā, cita starpā nodrošināja, ka Banka nevar uzņemties pārmērīgus riskus. |
| --- | --- |

(152)

Banka arī pauda uzskatu, ka tas, ka Grieķija un HFSF iecēla attiecīgi vienu un divus locekļus par to pārstāvjiem Bankas Direktoru padomē un vienu HFSF locekli par pārstāvi Bankas Padomes Riska komitejā, cita starpā nodrošināja, ka Banka nevar uzņemties pārmērīgus riskus.

| (153) | Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Banka norādīja, ka par to, ka rekapitalizācijas veids būs pārejas finansējums, izlēma Grieķijas iestādes un Eiropas Savienība, SVF un ECB un ka pārejas rekapitalizācijas summa – EUR 4,7 miljardi – gandrīz kompensēja PSI ietekmi. Attiecībā uz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanu pastāvīgā kapitālā pēc ieilgušā perioda, kad Grieķijā 2012. gada otrajā ceturksnī nebija valdības, tiklīdz tika apstiprināta galīgā struktūra, nenovēršami sākās esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās un tika panākta vienošanās par pienācīgu atlīdzību (atkarībā no nosacījumiem un izmantotajiem instrumentiem). |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Banka norādīja, ka par to, ka rekapitalizācijas veids būs pārejas finansējums, izlēma Grieķijas iestādes un Eiropas Savienība, SVF un ECB un ka pārejas rekapitalizācijas summa – EUR 4,7 miljardi – gandrīz kompensēja PSI ietekmi. Attiecībā uz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanu pastāvīgā kapitālā pēc ieilgušā perioda, kad Grieķijā 2012. gada otrajā ceturksnī nebija valdības, tiklīdz tika apstiprināta galīgā struktūra, nenovēršami sākās esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās un tika panākta vienošanās par pienācīgu atlīdzību (atkarībā no nosacījumiem un izmantotajiem instrumentiem).

| (154) | Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Banka norādīja, ka kopš 2009. gada tā ir pielāgojusi savu aizdevumu piešķiršanas praksi, piemērojot stingrākus kreditēšanas kritērijus, īsākus atmaksas termiņus un samazinātus kredītlimitus. Sākot no 2009. gada pirmā ceturkšņa, visus atmaksas pieprasījumus, kas pārsniedz konkrētu summu, izskata un apstiprina rīkotājdirektora vietnieks un ģenerāldirektors / Grupas Kredītu nodaļa. Tas nemaina Bankas pašreizējo komercdarbības praksi, kas noteikta Grieķijas Bankai iesniegtajā komercdarbības plānā, un nepazemina pašreizējos aizdevumu piešķiršanas standartus. Minētie standarti bija vieni no stingrākajiem nozarē, par ko liecināja arī Bankas sasniegtie ļoti labie rezultāti Blackrock Solutions diagnostiskajā pētījumā. Šo ieceru īstenošana tiks nodrošināta, ieceļot Grieķijas un HFSF pārstāvjus Bankas Direktoru padomē. |
| --- | --- |

(154)

Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Banka norādīja, ka kopš 2009. gada tā ir pielāgojusi savu aizdevumu piešķiršanas praksi, piemērojot stingrākus kreditēšanas kritērijus, īsākus atmaksas termiņus un samazinātus kredītlimitus. Sākot no 2009. gada pirmā ceturkšņa, visus atmaksas pieprasījumus, kas pārsniedz konkrētu summu, izskata un apstiprina rīkotājdirektora vietnieks un ģenerāldirektors / Grupas Kredītu nodaļa. Tas nemaina Bankas pašreizējo komercdarbības praksi, kas noteikta Grieķijas Bankai iesniegtajā komercdarbības plānā, un nepazemina pašreizējos aizdevumu piešķiršanas standartus. Minētie standarti bija vieni no stingrākajiem nozarē, par ko liecināja arī Bankas sasniegtie ļoti labie rezultāti Blackrock Solutions diagnostiskajā pētījumā. Šo ieceru īstenošana tiks nodrošināta, ieceļot Grieķijas un HFSF pārstāvjus Bankas Direktoru padomē.

| (155) | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu iecelt pārraudzības pilnvarnieku Banka pauda viedokli, ka cieša uzraudzība jau notiek un to veic vairākas trešās personas, piemēram, Grieķijas Banka, ārēji revidenti, Grieķijas pārstāvis un HFSF pārstāvji. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu iecelt pārraudzības pilnvarnieku Banka pauda viedokli, ka cieša uzraudzība jau notiek un to veic vairākas trešās personas, piemēram, Grieķijas Banka, ārēji revidenti, Grieķijas pārstāvis un HFSF pārstāvji.

4.2.   CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES

| (156) | Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes no citas Grieķijas bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus. Minētā Grieķijas banka norādīja, ka HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizācija principā ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu un ka tai nav iebildumu pret Bankas rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

(156)

Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes no citas Grieķijas bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus. Minētā Grieķijas banka norādīja, ka HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizācija principā ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu un ka tai nav iebildumu pret Bankas rekapitalizāciju.

| (157) | Tomēr, lai arī minētā Grieķijas banka pilnībā atbalstīja principu, ka HFSF rekapitalizē Grieķijas bankas, tā paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā cer, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā līdzīgos apstākļos. |
| --- | --- |

(157)

Tomēr, lai arī minētā Grieķijas banka pilnībā atbalstīja principu, ka HFSF rekapitalizē Grieķijas bankas, tā paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā cer, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā līdzīgos apstākļos.

5.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

| (158) | Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojusi Grieķijas Banka un HFSF. |
| --- | --- |

(158)

Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojusi Grieķijas Banka un HFSF.

5.1.   GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES

| (159) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka norādīja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar ko HFSF 2012. gada maijā rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas, bija mazāka nekā galīgā summa, kas minētajām bankām bija vajadzīga, lai pakāpeniski sasniegtu un saglabātu noteikto pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 10 % līdz 2012. gada jūnijam un pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 7 % atbilstoši nelabvēlīgam triju gadu spriedzes scenārijam. Tā arī piebilda, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pārejoša, ņemot vērā, ka rekapitalizācijas process noslēgsies ar pamatkapitāla palielinājumu minētajām četrām bankām. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka norādīja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar ko HFSF 2012. gada maijā rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas, bija mazāka nekā galīgā summa, kas minētajām bankām bija vajadzīga, lai pakāpeniski sasniegtu un saglabātu noteikto pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 10 % līdz 2012. gada jūnijam un pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 7 % atbilstoši nelabvēlīgam triju gadu spriedzes scenārijam. Tā arī piebilda, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pārejoša, ņemot vērā, ka rekapitalizācijas process noslēgsies ar pamatkapitāla palielinājumu minētajām četrām bankām.

| (160) | Grieķijas Banka arī norādīja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija bija daļa no Grieķijas banku nozares pārstrukturēšanas ilgākā termiņā. Tā piebilda, ka gadījumā, ja banka paliktu privātīpašumā, tās vadība, visticamāk, paliktu tā pati, savukārt tad, ja banka kļūtu par valsts banku (tas ir, par HFSF piederošu banku), HFSF varētu iecelt jaunu vadību, ko jebkurā gadījumā novērtētu Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā pastāvīgi izvērtē katras bankas korporatīvās pārvaldības regulējumu, vadības atbilstību un riska profilu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmērīga riska uzņemšanās. Tā arī norādīja, ka HFSF jau bija iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku direktoru padomēs. |
| --- | --- |

(160)

Grieķijas Banka arī norādīja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija bija daļa no Grieķijas banku nozares pārstrukturēšanas ilgākā termiņā. Tā piebilda, ka gadījumā, ja banka paliktu privātīpašumā, tās vadība, visticamāk, paliktu tā pati, savukārt tad, ja banka kļūtu par valsts banku (tas ir, par HFSF piederošu banku), HFSF varētu iecelt jaunu vadību, ko jebkurā gadījumā novērtētu Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā pastāvīgi izvērtē katras bankas korporatīvās pārvaldības regulējumu, vadības atbilstību un riska profilu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmērīga riska uzņemšanās. Tā arī norādīja, ka HFSF jau bija iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku direktoru padomēs.

| (161) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.

| (162) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta, ja cita starpā pārstrukturēšanas plāns tiktu būtiski pārkāpts. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta, ja cita starpā pārstrukturēšanas plāns tiktu būtiski pārkāpts. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.

5.2.   HFSF PIEZĪMES

| (163) | Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību un attiecībā uz jautājumu par iespējamu valsts iejaukšanos gadījumā, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF norādīja, ka tā finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošām struktūrām un ka valsts tās nekontrolēs arī pēc tam, kad HFSF būs tās pastāvīgi rekapitalizējis. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga juridiska persona – privāttiesību subjekts ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tam nepiemēro valsts kontroli atbilstoši HFSF likuma 16. panta c) punkta 2. apakšpunktam, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, nav daļa no plašāka publiskā sektora. Tas arī norādīja uz HFSF pārvaldes struktūru. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību un attiecībā uz jautājumu par iespējamu valsts iejaukšanos gadījumā, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF norādīja, ka tā finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošām struktūrām un ka valsts tās nekontrolēs arī pēc tam, kad HFSF būs tās pastāvīgi rekapitalizējis. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga juridiska persona – privāttiesību subjekts ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tam nepiemēro valsts kontroli atbilstoši HFSF likuma 16. panta c) punkta 2. apakšpunktam, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, nav daļa no plašāka publiskā sektora. Tas arī norādīja uz HFSF pārvaldes struktūru.

| (164) | Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF norādīja, ka tas ievēros Bankas neatkarību un neiejauksies tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par aizdevumu piešķiršanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, likmju noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiks pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF norādīja, ka tas ievēros Bankas neatkarību un neiejauksies tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par aizdevumu piešķiršanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, likmju noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiks pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.

| (165) | HFSF norādīja, ka HFSF likumā un pirmsparakstīšanas līgumā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai novērstu to, ka esošie privātie akcionāri uzņemas pārmērīgu risku. HFSF norādīja uz tādiem elementiem kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu klātbūtne komitejās, ii) HFSF veiktā uzticamības pārbaude Bankā un iii) tas, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības būs ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka ievēros pārstrukturēšanas plāna nosacījumus. |
| --- | --- |

(165)

HFSF norādīja, ka HFSF likumā un pirmsparakstīšanas līgumā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai novērstu to, ka esošie privātie akcionāri uzņemas pārmērīgu risku. HFSF norādīja uz tādiem elementiem kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu klātbūtne komitejās, ii) HFSF veiktā uzticamības pārbaude Bankā un iii) tas, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības būs ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka ievēros pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.

| (166) | HFSF arī norādīja, ka ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās HFSF ir līdzdalība, savstarpēji nenodod cita citai sensitīvu komercinformāciju. Starp minētajiem pasākumiem ir dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, šādiem pārstāvjiem adresēti mandāti, kas jo īpaši aizsargā pret informācijas nopludināšanu no viena pārstāvja citam, un skaidru iekšējo norādījumu sniegšana minētajiem pārstāvjiem neizpaust banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF norādīja, ka tiesības attiecībā uz bankām tas neīsteno tādā veidā, kas var novērst, ierobežot, izkropļot vai būtiski mazināt vai kavēt efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka attiecībā uz tā valdes locekļiem un darbiniekiem ir piemērojami stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi un ka viņiem ir jāievēro saistoši noteikumi par dienesta noslēpumu attiecībā uz darbību, kas saistīta ar HFSF. |
| --- | --- |

(166)

HFSF arī norādīja, ka ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās HFSF ir līdzdalība, savstarpēji nenodod cita citai sensitīvu komercinformāciju. Starp minētajiem pasākumiem ir dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, šādiem pārstāvjiem adresēti mandāti, kas jo īpaši aizsargā pret informācijas nopludināšanu no viena pārstāvja citam, un skaidru iekšējo norādījumu sniegšana minētajiem pārstāvjiem neizpaust banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF norādīja, ka tiesības attiecībā uz bankām tas neīsteno tādā veidā, kas var novērst, ierobežot, izkropļot vai būtiski mazināt vai kavēt efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka attiecībā uz tā valdes locekļiem un darbiniekiem ir piemērojami stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi un ka viņiem ir jāievēro saistoši noteikumi par dienesta noslēpumu attiecībā uz darbību, kas saistīta ar HFSF.

6.   TĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, KAS TIKA SNIEGTS SAISTĪBĀ AR ATE UN TRIJU KIPRAS BANKU GRIEĶIJĀ ĪSTENOTO DARBĪBU IEGĀDI

6.1.   SAISTĪBĀ AR ATE SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (167) | Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu Komisija secināja, ka šā lēmuma 58. un 108. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts un ka tie ir saskaņā ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(167)

Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu Komisija secināja, ka šā lēmuma 58. un 108. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts un ka tie ir saskaņā ar iekšējo tirgu.

| (168) | Lēmumā par ATE likvidāciju Komisija secināja, ka šā lēmuma 109. un 110. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Turklāt Komisija secināja, ka atbalsts ATE ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja ATE Transferred Activities integrācija tiek īstenota saskaņā ar plānu un ja Bankas – kas ietver ATE Transferred Activities – pārstrukturēšanas plāns ļauj tai atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāda ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir aplūkota 7.6.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(168)

Lēmumā par ATE likvidāciju Komisija secināja, ka šā lēmuma 109. un 110. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Turklāt Komisija secināja, ka atbalsts ATE ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja ATE Transferred Activities integrācija tiek īstenota saskaņā ar plānu un ja Bankas – kas ietver ATE Transferred Activities – pārstrukturēšanas plāns ļauj tai atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāda ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir aplūkota 7.6.2. iedaļā.

| (169) | Tāpēc Komisijai nav atkārtoti jānovērtē iepriekšminētie pasākumi, un tā apstiprina, ka tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(169)

Tāpēc Komisijai nav atkārtoti jānovērtē iepriekšminētie pasākumi, un tā apstiprina, ka tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

6.2.   SAISTĪBĀ AR TRIJU KIPRAS BANKU DARBĪBĀM GRIEĶIJĀ SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS (PASĀKUMS C)

6.2.1.   Atbalsta esība un summa

| (170) | Komisijai ir jānosaka valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē attiecībā uz pasākumu C. Saskaņā ar minētajā punktā formulēto nosacījumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko jebkādā veidā piešķir no dalībvalsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(170)

Komisijai ir jānosaka valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē attiecībā uz pasākumu C. Saskaņā ar minētajā punktā formulēto nosacījumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko jebkādā veidā piešķir no dalībvalsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (171) | Saistības par HFSF īstenotu Bankas rekapitalizāciju EUR 524 miljonu apmērā tika izteiktas 2013. gada martā, kad notika konkursa procedūra par Cypriot Transferred Activities iegādi. Tāpēc šis pasākums tika piešķirts 2013. gada martā. Tomēr faktiskā rekapitalizācija notika 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (89). |
| --- | --- |

(171)

Saistības par HFSF īstenotu Bankas rekapitalizāciju EUR 524 miljonu apmērā tika izteiktas 2013. gada martā, kad notika konkursa procedūra par Cypriot Transferred Activities iegādi. Tāpēc šis pasākums tika piešķirts 2013. gada martā. Tomēr faktiskā rekapitalizācija notika 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (89).

| (172) | Bankas rekapitalizāciju veica HFSF – struktūra, ko izveidoja un finansē Grieķija, lai atbalstītu bankas, tāpēc izmaksa tika veikta, izmantojot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(172)

Bankas rekapitalizāciju veica HFSF – struktūra, ko izveidoja un finansē Grieķija, lai atbalstītu bankas, tāpēc izmaksa tika veikta, izmantojot valsts līdzekļus.

| (173) | Attiecībā uz valsts atbalsta saņēmēju, kā paskaidrots 72. apsvērumā, rekapitalizācijas mērķis bija segt kapitāla vajadzības, kas rastos, iegādājoties Cypriot Transferred Activities. Turklāt rekapitalizācija būtu pieejama jebkurai Grieķijas bankai, kas iegādātos Cypriot Transferred Activities. Bankas piedāvājumā, kas tika iesniegts HFSF apstiprināšanai, bija ņemta vērā HFSF īstenota rekapitalizācija. Tobrīd Grieķijas banku kapitāls bija nepietiekams un neviena no tām nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities, ja nebūtu solījuma par rekapitalizāciju. Tāpēc, lai gan HFSF nodrošinātā kapitāla oficiālais saņēmējs ir Banka, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta saņēmējs ir Cypriot Transferred Activities, jo attiecīgais pasākums ļauj to pārdot Grieķijas bankai. Bez Bankas rekapitalizācijas Grieķijas banka nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities. Cypriot Transferred Activities joprojām atrastos to banku grupās, kam ir ļoti lielas grūtības (gan Kipras Tautas bankai, gan Kipras Bankai tika piemērota noregulējuma procedūra, ņemot vērā to lielās kapitāla vajadzības), un tāpēc tas būtu kļuvis maksātnespējīgs vai vismaz piedzīvojis noguldījumu aizplūšanu lielā apmērā. Attiecībā uz priekšrocību esību Komisija arī norāda, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam – laikā, kad ir ļoti liela nenoteiktība, privāts ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu uzņēmies saistības nākotnē iepludināt Bankā lielu kapitāla summu, iepriekš nezinādams, kādi būs iepludināšanas nosacījumi (tas ir, emisijas cena). |
| --- | --- |

(173)

Attiecībā uz valsts atbalsta saņēmēju, kā paskaidrots 72. apsvērumā, rekapitalizācijas mērķis bija segt kapitāla vajadzības, kas rastos, iegādājoties Cypriot Transferred Activities. Turklāt rekapitalizācija būtu pieejama jebkurai Grieķijas bankai, kas iegādātos Cypriot Transferred Activities. Bankas piedāvājumā, kas tika iesniegts HFSF apstiprināšanai, bija ņemta vērā HFSF īstenota rekapitalizācija. Tobrīd Grieķijas banku kapitāls bija nepietiekams un neviena no tām nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities, ja nebūtu solījuma par rekapitalizāciju. Tāpēc, lai gan HFSF nodrošinātā kapitāla oficiālais saņēmējs ir Banka, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta saņēmējs ir Cypriot Transferred Activities, jo attiecīgais pasākums ļauj to pārdot Grieķijas bankai. Bez Bankas rekapitalizācijas Grieķijas banka nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities. Cypriot Transferred Activities joprojām atrastos to banku grupās, kam ir ļoti lielas grūtības (gan Kipras Tautas bankai, gan Kipras Bankai tika piemērota noregulējuma procedūra, ņemot vērā to lielās kapitāla vajadzības), un tāpēc tas būtu kļuvis maksātnespējīgs vai vismaz piedzīvojis noguldījumu aizplūšanu lielā apmērā. Attiecībā uz priekšrocību esību Komisija arī norāda, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam – laikā, kad ir ļoti liela nenoteiktība, privāts ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu uzņēmies saistības nākotnē iepludināt Bankā lielu kapitāla summu, iepriekš nezinādams, kādi būs iepludināšanas nosacījumi (tas ir, emisijas cena).

| (174) | Turklāt attiecīgais pasākums ir prima facie selektīvs, jo tas attiecas vienīgi uz Cypriot Transferred Activities (kura daļas katra atsevišķi ir uzņēmums), nevis uz kādu citu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(174)

Turklāt attiecīgais pasākums ir prima facie selektīvs, jo tas attiecas vienīgi uz Cypriot Transferred Activities (kura daļas katra atsevišķi ir uzņēmums), nevis uz kādu citu uzņēmumu.

| (175) | Visbeidzot, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas aktīvi darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresēti iesaistīties Grieķijas tirgū. Tādējādi minēto darbību glābšana kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(175)

Visbeidzot, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas aktīvi darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresēti iesaistīties Grieķijas tirgū. Tādējādi minēto darbību glābšana kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (176) | Tāpēc Komisija secina, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 524 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(176)

Tāpēc Komisija secina, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 524 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Valsts atbalsta saņēmējs

| (177) | Kā jau paskaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata Cypriot Transferred Activities par labuma guvēju no darījuma, kad HFSF apmaksāja EFSI obligācijas. |
| --- | --- |

(177)

Kā jau paskaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata Cypriot Transferred Activities par labuma guvēju no darījuma, kad HFSF apmaksāja EFSI obligācijas.

| (178) | Turklāt, kā paskaidrots 71. un 173. apsvērumā, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, bija jāiegādājas citai bankai finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ un galvenokārt tādēļ, ka visas trīs Kipras bankas bija ļoti sarežģītā situācijā. Tāpēc Cypriot Transferred Activities pārdošana un tas, vai pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, proti, Bankai, būtu jāizvērtē atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma (90) iedaļai “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”. |
| --- | --- |

(178)

Turklāt, kā paskaidrots 71. un 173. apsvērumā, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, bija jāiegādājas citai bankai finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ un galvenokārt tādēļ, ka visas trīs Kipras bankas bija ļoti sarežģītā situācijā. Tāpēc Cypriot Transferred Activities pārdošana un tas, vai pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, proti, Bankai, būtu jāizvērtē atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma (90) iedaļai “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”.

| (179) | Minētās pārdošanas nolūkā Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar lielākajām vietējām bankām, kuras darbojas Grieķijā un no kurām tikai Banka un divas citas bankas iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Banka ir vienīgais pretendents, kas iesniedza derīgu saistošu piedāvājumu. Uzrunāto pircēju ierobežotais skaits nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā, ka bija pamatoti negaidīt oficiālu konkursa piedāvājumu no citiem ieguldītājiem. Patiešām, tobrīd Grieķijas banku sistēmas finanšu nestabilitātes dēļ (tai radās lieli aizdevumu zaudējumi dziļās un ieilgušās ekonomikas lejupslīdes dēļ) Grieķijā esošās ārvalstu bankas bija atsavinājušas vai grasījās atsavināt savas darbības Grieķijā (piem., Geniki, MBG, Emporiki Bank). Citiem vārdiem sakot, minētās bankas pameta Grieķijas tirgu un nemeklēja jaunas ieguldījumu iespējas Grieķijā. Turklāt ir pamatoti pieņemt, ka šādās darbībās būtu ieinteresēts tikai tāds ieguldītājs, kas spēj ātri stabilizēt iegādātās darbības un padarīt tās dzīvotspējīgas, t. i., liela banku grupa. Visbeidzot, tā kā pārdošanas slēgšanai pieejamais termiņš bija ļoti īss – to noteica finanšu krīze, kuras laikā darbojās pārdevējas bankas –, ārvalstu banku un cita veida ieguldītāju piedalīšanās pārdošanas procedūrā bija ļoti maz ticama, jo šādi ieguldītāji parasti būtu vēlējušies veikt pārdošanai piedāvāto aktīvu uzticamības pārbaudi pirms oficiāla piedāvājuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(179)

Minētās pārdošanas nolūkā Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar lielākajām vietējām bankām, kuras darbojas Grieķijā un no kurām tikai Banka un divas citas bankas iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Banka ir vienīgais pretendents, kas iesniedza derīgu saistošu piedāvājumu. Uzrunāto pircēju ierobežotais skaits nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā, ka bija pamatoti negaidīt oficiālu konkursa piedāvājumu no citiem ieguldītājiem. Patiešām, tobrīd Grieķijas banku sistēmas finanšu nestabilitātes dēļ (tai radās lieli aizdevumu zaudējumi dziļās un ieilgušās ekonomikas lejupslīdes dēļ) Grieķijā esošās ārvalstu bankas bija atsavinājušas vai grasījās atsavināt savas darbības Grieķijā (piem., Geniki, MBG, Emporiki Bank). Citiem vārdiem sakot, minētās bankas pameta Grieķijas tirgu un nemeklēja jaunas ieguldījumu iespējas Grieķijā. Turklāt ir pamatoti pieņemt, ka šādās darbībās būtu ieinteresēts tikai tāds ieguldītājs, kas spēj ātri stabilizēt iegādātās darbības un padarīt tās dzīvotspējīgas, t. i., liela banku grupa. Visbeidzot, tā kā pārdošanas slēgšanai pieejamais termiņš bija ļoti īss – to noteica finanšu krīze, kuras laikā darbojās pārdevējas bankas –, ārvalstu banku un cita veida ieguldītāju piedalīšanās pārdošanas procedūrā bija ļoti maz ticama, jo šādi ieguldītāji parasti būtu vēlējušies veikt pārdošanai piedāvāto aktīvu uzticamības pārbaudi pirms oficiāla piedāvājuma iesniegšanas.

| (180) | Tāpēc Komisija secina, ka Cypriot Transferred Activities pārdošanas cena bija tirgus cena un ka atbalstu pircējam, tas ir, Bankai, var izslēgt. |
| --- | --- |

(180)

Tāpēc Komisija secina, ka Cypriot Transferred Activities pārdošanas cena bija tirgus cena un ka atbalstu pircējam, tas ir, Bankai, var izslēgt.

6.2.2.   Juridiskais pamats saderīguma novērtēšanai

| (181) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz pilnvaras Komisijai konstatēt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(181)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz pilnvaras Komisijai konstatēt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (182) | Komisija atzīst, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka banku atbalstam paredzētie pasākumi var šādus traucējumus novērst. Tas ir apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apliecināja šo viedokli, pieņemot 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu (91) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu (92). |
| --- | --- |

(182)

Komisija atzīst, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka banku atbalstam paredzētie pasākumi var šādus traucējumus novērst. Tas ir apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apliecināja šo viedokli, pieņemot 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu (91) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu (92).

| (183) | Attiecībā uz Grieķijas tautsaimniecību Komisija savos lēmumos, ar kuriem tā apstiprināja Grieķijas banku atbalsta shēmu un pagarināja tās darbības termiņu, kā arī apstiprināja valsts atbalsta pasākumus, ko Grieķija piešķīrusi atsevišķām bankām (93), atzina, ka pastāv draudi, ka Grieķijas tautsaimniecībā var rasties nopietni traucējumi, un ka valsts atbalsts bankām ir piemērots pasākums, lai šādus traucējumus novērstu. Tāpēc atbalsta pasākumi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(183)

Attiecībā uz Grieķijas tautsaimniecību Komisija savos lēmumos, ar kuriem tā apstiprināja Grieķijas banku atbalsta shēmu un pagarināja tās darbības termiņu, kā arī apstiprināja valsts atbalsta pasākumus, ko Grieķija piešķīrusi atsevišķām bankām (93), atzina, ka pastāv draudi, ka Grieķijas tautsaimniecībā var rasties nopietni traucējumi, un ka valsts atbalsts bankām ir piemērots pasākums, lai šādus traucējumus novērstu. Tāpēc atbalsta pasākumi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (184) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā. |
| --- | --- |

(184)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

| (185) | Atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem:






  a) | piemērotība – atbalstam jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. Tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus; |
| --- | --- | --- |

(185)

Atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem:

a)

piemērotība – atbalstam jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. Tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;

| b) | nepieciešamība – atbalsta pasākuma apjomam un veidam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu minēto mērķi. Tāpēc tam jābūt noteiktam atbilstīgi minimālajai summai, kas vajadzīga mērķa sasniegšanai, un traucējumu novēršanai vispiemērotākajā veidā; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamība – atbalsta pasākuma apjomam un veidam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu minēto mērķi. Tāpēc tam jābūt noteiktam atbilstīgi minimālajai summai, kas vajadzīga mērķa sasniegšanai, un traucējumu novēršanai vispiemērotākajā veidā;

| c) | samērīgums – pasākuma labvēlīgajai ietekmei jābūt pietiekami samērīgai attiecībā pret konkurences izkropļojumiem, lai tos varētu ierobežot līdz minimumam, kas nepieciešams pasākuma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

c)

samērīgums – pasākuma labvēlīgajai ietekmei jābūt pietiekami samērīgai attiecībā pret konkurences izkropļojumiem, lai tos varētu ierobežot līdz minimumam, kas nepieciešams pasākuma mērķu sasniegšanai.

| (186) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā. |
| --- | --- |

(186)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

| (187) | Rekapitalizācijas paziņojumā ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(187)

Rekapitalizācijas paziņojumā ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.

| (188) | Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojumā Komisija ir paskaidrojusi, kā tā novērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā uzskaitītos pasākumus. |
| --- | --- |

(188)

Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojumā Komisija ir paskaidrojusi, kā tā novērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā uzskaitītos pasākumus.

6.2.3.   Atbalsta pasākuma C atbilstība 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam

6.2.3.1.   Piemērotība

| (189) | Attiecībā uz pasākuma piemērotību, proti, HFSF saistībām rekapitalizēt Banku par summu EUR 524 miljonu apmērā, Komisija uzskata, ka pasākums ir piemērots, jo tas ir ļāvis triju Kipras banku darbības Grieķijā pārdot Bankai. |
| --- | --- |

(189)

Attiecībā uz pasākuma piemērotību, proti, HFSF saistībām rekapitalizēt Banku par summu EUR 524 miljonu apmērā, Komisija uzskata, ka pasākums ir piemērots, jo tas ir ļāvis triju Kipras banku darbības Grieķijā pārdot Bankai.

| (190) | Ja minētā pasākuma nebūtu, neviena no Grieķijas bankām, tostarp Banka, nevēlētos iegādāties Cypriot Transferred Activities laikā, kad neviena banka ārpus Grieķijas nevēlas iesaistīties konkrētajā tirgū. Ja Cypriot Transferred Activities nebūtu iegādāts, tā darbības un jo īpaši noguldījumi filiālēs Grieķijā būtu bijuši apdraudēti. Tāpēc pasākums nodrošināja finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums ir piemērots kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(190)

Ja minētā pasākuma nebūtu, neviena no Grieķijas bankām, tostarp Banka, nevēlētos iegādāties Cypriot Transferred Activities laikā, kad neviena banka ārpus Grieķijas nevēlas iesaistīties konkrētajā tirgū. Ja Cypriot Transferred Activities nebūtu iegādāts, tā darbības un jo īpaši noguldījumi filiālēs Grieķijā būtu bijuši apdraudēti. Tāpēc pasākums nodrošināja finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums ir piemērots kā glābšanas atbalsts.

6.2.3.2.   Nepieciešamība

| (191) | Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka, piemēram, kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama šāda mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka, piemēram, kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama šāda mērķa sasniegšanai.

| (192) | Laikā, kad Grieķijas bankām bija ļoti grūti atrast kapitālu, pasākums sedza kapitāla vajadzības, kas radās, samaksājot pirkuma cenu par Cypriot Transferred Activities iegādi, lai iegāde varētu notikt. |
| --- | --- |

(192)

Laikā, kad Grieķijas bankām bija ļoti grūti atrast kapitālu, pasākums sedza kapitāla vajadzības, kas radās, samaksājot pirkuma cenu par Cypriot Transferred Activities iegādi, lai iegāde varētu notikt.

| (193) | Turklāt Komisija pozitīvi atzīmē, ka atbalsts tika piešķirts kā kapitāla ieplūde 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, jo HFSF nepiešķīra dotāciju Bankai, bet saņēma parastās akcijas par tādu pašu vērtību. |
| --- | --- |

(193)

Turklāt Komisija pozitīvi atzīmē, ka atbalsts tika piešķirts kā kapitāla ieplūde 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, jo HFSF nepiešķīra dotāciju Bankai, bet saņēma parastās akcijas par tādu pašu vērtību.

| (194) | Tāpēc pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kas ir ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā. |
| --- | --- |

(194)

Tāpēc pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kas ir ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā.

6.2.3.3.   Samērīgums

| (195) | Atbalstītās darbības tika pārdotas pēc tam, kad Grieķijas iestādes bija izsludinājušas uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Turklāt iegādātās darbības tika ātri integrētas Bankā. Atbalsts nav ļāvis atbalstītajām darbībām palikt kā atsevišķiem konkurentiem tirgū. |
| --- | --- |

(195)

Atbalstītās darbības tika pārdotas pēc tam, kad Grieķijas iestādes bija izsludinājušas uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Turklāt iegādātās darbības tika ātri integrētas Bankā. Atbalsts nav ļāvis atbalstītajām darbībām palikt kā atsevišķiem konkurentiem tirgū.

| (196) | Turklāt atbalsta summa bija salīdzinoši maza, jo tā atbilst aptuveni 3 % no kopējiem Cypriot Transferred Activities neto aizdevumiem (jeb aptuveni 3 % no to RSA) (94). |
| --- | --- |

(196)

Turklāt atbalsta summa bija salīdzinoši maza, jo tā atbilst aptuveni 3 % no kopējiem Cypriot Transferred Activities neto aizdevumiem (jeb aptuveni 3 % no to RSA) (94).

| (197) | Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums bija izstrādāts tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(197)

Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums bija izstrādāts tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus.

6.2.3.4.   Secinājums par atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam

| (198) | Pamatojoties uz 189.–197. apsvērumā izklāstīto analīzi, tiek secināts, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā bija piemērota, nepieciešama, lai sasniegtu mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un bija izstrādāta tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus, un ka tā atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam. |
| --- | --- |

(198)

Pamatojoties uz 189.–197. apsvērumā izklāstīto analīzi, tiek secināts, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā bija piemērota, nepieciešama, lai sasniegtu mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un bija izstrādāta tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus, un ka tā atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam.

6.2.4.   Atbalsta pasākuma atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (199) | Kā paskaidrots 178. apsvērumā, uz Cypriot Transferred Activities pārdošanu attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma sadaļa “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”. Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktam, ja grūtībās nonākušu banku pārdod citai finanšu iestādei, ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences izkropļojumu ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(199)

Kā paskaidrots 178. apsvērumā, uz Cypriot Transferred Activities pārdošanu attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma sadaļa “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”. Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktam, ja grūtībās nonākušu banku pārdod citai finanšu iestādei, ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences izkropļojumu ierobežojumiem.

6.2.4.1.   Cypriot Transferred Activities ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšana, īstenojot pārdošanu

| (200) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā ir precizēts, ka grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku. |
| --- | --- |

(200)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā ir precizēts, ka grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku.

| (201) | Banka veiksmīgi integrēja Cypriot Transferred Activities. Kā noteikts 7.6. iedaļā, ņemot vērā Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banku var uzskatīt par dzīvotspējīgu struktūru. Tāpēc Cypriot Transferred Activities nodošana Bankai ļauj atjaunot pirmās minētās struktūras ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(201)

Banka veiksmīgi integrēja Cypriot Transferred Activities. Kā noteikts 7.6. iedaļā, ņemot vērā Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banku var uzskatīt par dzīvotspējīgu struktūru. Tāpēc Cypriot Transferred Activities nodošana Bankai ļauj atjaunot pirmās minētās struktūras ilgtermiņa dzīvotspēju.

6.2.4.2.   Pašu ieguldījums un sloga sadalījums

| (202) | Attiecībā uz triju Kipras banku akcionāru ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija norāda, ka trīs Kipras bankas pārdeva Cypriot Transferred Activities nevis par to bilances vērtību, bet gan par vērtību, kas koriģēta atbilstoši PIMCO ziņojumam. Turklāt pat pēc vērtības koriģēšanas trīs Kipras bankas nodeva Bankai vairāk aktīvu nekā saistību. Tāpēc tika sasniegts pietiekams sloga sadalījums starp akcionāriem, jo Cypriot Transferred Activities vērtības zudumu sedza tā pārdevēji. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz triju Kipras banku akcionāru ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija norāda, ka trīs Kipras bankas pārdeva Cypriot Transferred Activities nevis par to bilances vērtību, bet gan par vērtību, kas koriģēta atbilstoši PIMCO ziņojumam. Turklāt pat pēc vērtības koriģēšanas trīs Kipras bankas nodeva Bankai vairāk aktīvu nekā saistību. Tāpēc tika sasniegts pietiekams sloga sadalījums starp akcionāriem, jo Cypriot Transferred Activities vērtības zudumu sedza tā pārdevēji.

6.2.4.3.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (203) | Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā ir noteikts, ka, “lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko (..) saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. (..) Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.” |
| --- | --- |

(203)

Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā ir noteikts, ka, “lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko (..) saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. (..) Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.”

| (204) | Kā aprakstīts 196. apsvērumā, atbalsta summa atbilst aptuveni 3 % no Cypriot Transferred Activities RSA. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētā summa ir salīdzinoši maza, ņemot vērā, ka tā ir ļāvusi pārdot Cypriot Transferred Activities un, kā paskaidrots 190. apsvērumā, ir nodrošinājusi finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(204)

Kā aprakstīts 196. apsvērumā, atbalsta summa atbilst aptuveni 3 % no Cypriot Transferred Activities RSA. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētā summa ir salīdzinoši maza, ņemot vērā, ka tā ir ļāvusi pārdot Cypriot Transferred Activities un, kā paskaidrots 190. apsvērumā, ir nodrošinājusi finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

| (205) | Pēc Cypriot Transferred Activities pārdošanas Grieķijas filiāles vairs nepastāvēja kā atsevišķi konkurenti, jo tās bija pilnībā integrētas Bankā. |
| --- | --- |

(205)

Pēc Cypriot Transferred Activities pārdošanas Grieķijas filiāles vairs nepastāvēja kā atsevišķi konkurenti, jo tās bija pilnībā integrētas Bankā.

| (206) | Komisija secina, ka, ņemot vērā salīdzinoši mazo atbalsta summu, kas piešķirta Cypriot Transferred Activities, un to, ka minētās struktūras daļas vairs nepastāvēs kā atsevišķi konkurenti, nevajadzīgu konkurences izkropļojumu nav. |
| --- | --- |

(206)

Komisija secina, ka, ņemot vērā salīdzinoši mazo atbalsta summu, kas piešķirta Cypriot Transferred Activities, un to, ka minētās struktūras daļas vairs nepastāvēs kā atsevišķi konkurenti, nevajadzīgu konkurences izkropļojumu nav.

6.2.4.4.   Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (207) | Pamatojoties uz 199.–206. apsvērumā veikto analīzi, tiek secināts, ka Cypriot Transferred Activities pārdošana un integrācija Bankā nodrošina tā ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nav nevajadzīgu konkurences izkropļojumu, atbilstīgi Pārstrukturēšanas paziņojumam. |
| --- | --- |

(207)

Pamatojoties uz 199.–206. apsvērumā veikto analīzi, tiek secināts, ka Cypriot Transferred Activities pārdošana un integrācija Bankā nodrošina tā ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nav nevajadzīgu konkurences izkropļojumu, atbilstīgi Pārstrukturēšanas paziņojumam.

| (208) | Tāpēc HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(208)

Tāpēc HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu.

7.   BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   ATBALSTA ESĪBA UN SUMMA

| (209) | Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(209)

Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai

7.1.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)

| (210) | Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās termiņa pagarināšanu (95) jau ir konstatējusi, ka atbilstoši minētajai shēmai piešķirtais likviditātes atbalsts ir atbalsts. Banka 2011. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardu apmērā. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts garantēto obligāciju un valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija attiecīgi EUR 9,9 miljardi un EUR 1 024 miljoni (96). Arī nākotnes likviditātes atbalsts, kas tiks piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, būs atbalsts. |
| --- | --- |

(210)

Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās termiņa pagarināšanu (95) jau ir konstatējusi, ka atbilstoši minētajai shēmai piešķirtais likviditātes atbalsts ir atbalsts. Banka 2011. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardu apmērā. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts garantēto obligāciju un valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija attiecīgi EUR 9,9 miljardi un EUR 1 024 miljoni (96). Arī nākotnes likviditātes atbalsts, kas tiks piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, būs atbalsts.

7.1.1.2.   Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)

| (211) | Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau ir konstatējusi, ka rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirams atbilstoši tās rekapitalizācijas pasākumam, ir atbalsts. Banka ir saņēmusi finansējumu EUR 750 miljonu apmērā priekšrocību akciju veidā, kas ir 2,1 % no tās RSA (97). |
| --- | --- |

(211)

Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau ir konstatējusi, ka rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirams atbilstoši tās rekapitalizācijas pasākumam, ir atbalsts. Banka ir saņēmusi finansējumu EUR 750 miljonu apmērā priekšrocību akciju veidā, kas ir 2,1 % no tās RSA (97).

7.1.2.   Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (pasākums L2)

| (212) | Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu nodrošināšana finanšu iestādēm nav atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošinājumu, finanšu iestādei piemēroto procentu likmi un valsts sniegtas pretgarantijas neesamību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst minētajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka tā ir valsts garantēta un piešķirta saistībā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ĀLP nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(212)

Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu nodrošināšana finanšu iestādēm nav atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošinājumu, finanšu iestādei piemēroto procentu likmi un valsts sniegtas pretgarantijas neesamību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst minētajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka tā ir valsts garantēta un piešķirta saistībā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ĀLP nav valsts atbalsts.

| (213) | Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmām kārtām, tā kā pasākums ietver valsts atbalstu par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Attiecīgais pasākums tātad ir saistīts ar valsts līdzekļiem. ĀLP ļauj bankām iegūt finansējumu laikā, kad tām nav piekļuves starpbanku finansēšanas tirgum un parastajām Eurosistēmas refinansēšanas darbībām. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā valsts garantēto ĀLP piešķir tikai banku nozarē, konkrētais pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un izvairīties no tās saistību neizpildes un vajadzības pamest tirgu, tā kropļo konkurenci. Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai piešķirtās priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(213)

Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmām kārtām, tā kā pasākums ietver valsts atbalstu par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Attiecīgais pasākums tātad ir saistīts ar valsts līdzekļiem. ĀLP ļauj bankām iegūt finansējumu laikā, kad tām nav piekļuves starpbanku finansēšanas tirgum un parastajām Eurosistēmas refinansēšanas darbībām. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā valsts garantēto ĀLP piešķir tikai banku nozarē, konkrētais pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un izvairīties no tās saistību neizpildes un vajadzības pamest tirgu, tā kropļo konkurenci. Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai piešķirtās priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (214) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ĀLP (pasākums L2) ir valsts atbalsts. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 31,4 miljardi. Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā tā minētā gada beigās bija tikai EUR 750 miljoni. |
| --- | --- |

(214)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ĀLP (pasākums L2) ir valsts atbalsts. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 31,4 miljardi. Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā tā minētā gada beigās bija tikai EUR 750 miljoni.

7.1.3.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību

7.1.3.1.   Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)

| (215) | Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 5.1. iedaļā Komisija jau ir secinājusi, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtais kapitāls bija EUR 4,7 miljardi. |
| --- | --- |

(215)

Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 5.1. iedaļā Komisija jau ir secinājusi, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtais kapitāls bija EUR 4,7 miljardi.

7.1.3.2.   Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)

| (216) | Pasākums B2 tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 65. apsvērumā, ir saistīti ar valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(216)

Pasākums B2 tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 65. apsvērumā, ir saistīti ar valsts līdzekļiem.

| (217) | Attiecībā uz priekšrocību esību jānorāda, ka pasākums B2 palielināja Bankas kapitāla attiecību līdz līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un piekļūt Eurosistēmas finansējumam. Turklāt pasākuma B2 atlīdzību veidoja uzkrātie procenti par EFSI obligācijām un papildu maksa 1 % apmērā. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tāpēc pasākums B2 piešķīra Bankai priekšrocības no valsts līdzekļiem. Tā kā pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz priekšrocību esību jānorāda, ka pasākums B2 palielināja Bankas kapitāla attiecību līdz līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un piekļūt Eurosistēmas finansējumam. Turklāt pasākuma B2 atlīdzību veidoja uzkrātie procenti par EFSI obligācijām un papildu maksa 1 % apmērā. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tāpēc pasākums B2 piešķīra Bankai priekšrocības no valsts līdzekļiem. Tā kā pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.

| (218) | Pasākuma B2 rezultātā Bankas stāvoklis tika nostiprināts, jo Bankai tika nodrošināti nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai tā turpinātu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka aktīvi darbojas banku tirgos citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B2 iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(218)

Pasākuma B2 rezultātā Bankas stāvoklis tika nostiprināts, jo Bankai tika nodrošināti nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai tā turpinātu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka aktīvi darbojas banku tirgos citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B2 iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (219) | Komisija uzskata, ka pasākums B2 ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtais kapitāls bija EUR 1 553 miljoni. |
| --- | --- |

(219)

Komisija uzskata, ka pasākums B2 ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtais kapitāls bija EUR 1 553 miljoni.

7.1.3.3.   Saistību dokuments (pasākums B3)

| (220) | Ar pasākumu B3 HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai nepieciešamo papildu kapitālu līdz summai, ko prasīja Grieķijas Banka 2012. gada spriedzes testa ietvaros. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tāpēc minētajā dokumentā ir paredzētas saistības piešķirt valsts līdzekļus. Apstākļi, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, ir precīzi noteikti un ierobežoti ar tiesību aktiem. Attiecīgi minēto valsts līdzekļu izmantošana ir piedēvējama valstij. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu līdz summai EUR 1 082 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(220)

Ar pasākumu B3 HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai nepieciešamo papildu kapitālu līdz summai, ko prasīja Grieķijas Banka 2012. gada spriedzes testa ietvaros. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tāpēc minētajā dokumentā ir paredzētas saistības piešķirt valsts līdzekļus. Apstākļi, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, ir precīzi noteikti un ierobežoti ar tiesību aktiem. Attiecīgi minēto valsts līdzekļu izmantošana ir piedēvējama valstij. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu līdz summai EUR 1 082 miljonu apmērā.

| (221) | Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī veicināja privātā kapitāla piesaisti no tirgus, jo ieguldītāji tika pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu no kapitāla tirgū, to nodrošinās HFSF. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības, pirms ir zināmi rekapitalizācijas nosacījumi un laikā, kad Bankai nebija piekļuves kapitāla tirgiem. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā. |
| --- | --- |

(221)

Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī veicināja privātā kapitāla piesaisti no tirgus, jo ieguldītāji tika pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu no kapitāla tirgū, to nodrošinās HFSF. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības, pirms ir zināmi rekapitalizācijas nosacījumi un laikā, kad Bankai nebija piekļuves kapitāla tirgiem. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.

| (222) | Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B3 arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(222)

Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B3 arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci.

| (223) | Tāpēc pasākums B3 ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(223)

Tāpēc pasākums B3 ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu.

7.1.3.4.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, lai segtu 2013. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4)

| (224) | HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras mērķis ir segt 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4), izpaužas kā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) finansējuma daļēja konvertēšana pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā EUR 5 891 miljona apmērā parastajās akcijās. Tā kā pasākums B4 ir jau piešķirta atbalsta daļēja konvertēšana, tas tik un tā ir saistīts ar valsts līdzekļiem, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, sasniedzot konkrētu atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo tā ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija, kā tas ir pasākumu B1 un B2 gadījumā. |
| --- | --- |

(224)

HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras mērķis ir segt 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4), izpaužas kā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) finansējuma daļēja konvertēšana pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā EUR 5 891 miljona apmērā parastajās akcijās. Tā kā pasākums B4 ir jau piešķirta atbalsta daļēja konvertēšana, tas tik un tā ir saistīts ar valsts līdzekļiem, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, sasniedzot konkrētu atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo tā ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija, kā tas ir pasākumu B1 un B2 gadījumā.

| (225) | Komisija norāda, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija norāda, piemēram, ka atbalsts sniedza Bankai iespēju darboties citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu izraisījusi tās darbību izbeigšanu ārvalstīs, tās likvidējot vai pārdodot. Turklāt Grieķijā darbojās dažas bankas no citām dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgais pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums B4 ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(225)

Komisija norāda, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija norāda, piemēram, ka atbalsts sniedza Bankai iespēju darboties citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu izraisījusi tās darbību izbeigšanu ārvalstīs, tās likvidējot vai pārdodot. Turklāt Grieķijā darbojās dažas bankas no citām dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgais pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums B4 ir valsts atbalsts.

7.1.3.5.   Secinājums par pasākumiem B1, B2, B3 un B4

| (226) | Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā valsts atbalsta summa ir EUR 7 335 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tā kā Banka 2013. gada pavasara rekapitalizācijā piesaistīja privāto kapitālu EUR 1 444 miljonu apmērā, tikai daļa no pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) tika konvertēta pastāvīgā rekapitalizācijā (pasākums B4). Papildu kapitāls EUR 1 082 miljonu apmērā (pasākums B3), ko HFSF apņēmās nodrošināt, nebija nepieciešams un tāpēc netika izmaksāts. Tāpēc izmaksātais valsts atbalsts bija tikai pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas summa, proti, EUR 6 253 miljoni, un daļa no minētā atbalsta tika atmaksāta sešos mēnešos 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (pasākuma B4) laikā, jo privātā līdzdalība pārsniedza saistību summu. |
| --- | --- |

(226)

Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā valsts atbalsta summa ir EUR 7 335 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tā kā Banka 2013. gada pavasara rekapitalizācijā piesaistīja privāto kapitālu EUR 1 444 miljonu apmērā, tikai daļa no pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) tika konvertēta pastāvīgā rekapitalizācijā (pasākums B4). Papildu kapitāls EUR 1 082 miljonu apmērā (pasākums B3), ko HFSF apņēmās nodrošināt, nebija nepieciešams un tāpēc netika izmaksāts. Tāpēc izmaksātais valsts atbalsts bija tikai pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas summa, proti, EUR 6 253 miljoni, un daļa no minētā atbalsta tika atmaksāta sešos mēnešos 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (pasākuma B4) laikā, jo privātā līdzdalība pārsniedza saistību summu.

| (227) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā ir norādīts, ka papildus absolūtajai atbalsta summai Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem”. Pasākumi B1, B2 un B3 tika piešķirti viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā pēc secīgiem iegādes darījumiem Bankas RSA būtiski palielinājās. Tāpēc rodas jautājums par to, kāds RSA līmenis būtu jāizmanto, un jo īpaši par to, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, kā atsauci izmantojot RSA minētā laikposma sākumā vai RSA minētā laikposma beigās. Pasākumu B1, B2 un B3 mērķis ir segt kapitāla vajadzības, ko Grieķijas Banka noteica 2012. gada martā (2012. gada spriedzes testā). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuru segšanai bija paredzēti minētie pasākumi, jau pastāvēja 2012. gada martā. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā atbalsta summa būtu jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Jāatgādina arī, ka pēc 2012. gada marta līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai Grieķijas Banka neņēma vērā iegādes darījumus, ko veica Grieķijas bankas, lai koriģētu savas kapitāla vajadzības augšupēji vai lejupēji. Šis aspekts vēl jo vairāk apliecina, ka pasākumi B1, B2 un B3 bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(227)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā ir norādīts, ka papildus absolūtajai atbalsta summai Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem”. Pasākumi B1, B2 un B3 tika piešķirti viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā pēc secīgiem iegādes darījumiem Bankas RSA būtiski palielinājās. Tāpēc rodas jautājums par to, kāds RSA līmenis būtu jāizmanto, un jo īpaši par to, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, kā atsauci izmantojot RSA minētā laikposma sākumā vai RSA minētā laikposma beigās. Pasākumu B1, B2 un B3 mērķis ir segt kapitāla vajadzības, ko Grieķijas Banka noteica 2012. gada martā (2012. gada spriedzes testā). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuru segšanai bija paredzēti minētie pasākumi, jau pastāvēja 2012. gada martā. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā atbalsta summa būtu jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Jāatgādina arī, ka pēc 2012. gada marta līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai Grieķijas Banka neņēma vērā iegādes darījumus, ko veica Grieķijas bankas, lai koriģētu savas kapitāla vajadzības augšupēji vai lejupēji. Šis aspekts vēl jo vairāk apliecina, ka pasākumi B1, B2 un B3 bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.

| (228) | Bankai piešķirtais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un HFSF saistību (pasākums B3) summu, t. i., EUR 7 335 miljoniem jeb 21,5 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(228)

Bankai piešķirtais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un HFSF saistību (pasākums B3) summu, t. i., EUR 7 335 miljoniem jeb 21,5 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

| (229) | Bankai izmaksātais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) summu, t. i., EUR 6 253 miljoniem jeb 18,4 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(229)

Bankai izmaksātais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) summu, t. i., EUR 6 253 miljoniem jeb 18,4 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

| (230) | Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privātu kapitālu, HFSF galīgā iepludinātā summa Bankā parasto akciju veidā bija EUR 5 891 miljons, kas ir 17,3 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(230)

Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privātu kapitālu, HFSF galīgā iepludinātā summa Bankā parasto akciju veidā bija EUR 5 891 miljons, kas ir 17,3 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

7.1.4.   Secinājums par Bankas saņemtā atbalsta esību un tā kopējo summu

| (231) | Pasākumi A, B1, B2, B3, B4, L1 un L2 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Informācija par minētajiem pasākumiem ir apkopota 11. tabulā.

  11.   tabula


  Pārskats par Bankas saņemto kopējo atbalstu










  Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta summa | Atbalsts/RSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Priekšrocību akcijas | Kapitāla atbalsts | EUR 750 miljoni | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | Pirmā pārejas rekapitalizācija
  Otrā pārejas rekapitalizācija
  Saistību dokuments | Kapitāla atbalsts | EUR 4 700 miljoni
  EUR 1 553 miljoni
  EUR 1 082 miljoni | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts A + B1 + B2 + B3 | EUR 8 085 miljoni | 23,7 % |
| Kopējais Bankai izmaksātais atbalsts A + B1 + B2 | EUR 7 003 miljoni | 21,6 % |
| B4 | Rekapitalizācija | Kapitāla atbalsts | EUR 5 891 miljons | 17,3 % |
| Kopējais Bankai izmaksātais valsts kapitāla atbalsts, atskaitot sešos mēnešos atmaksāto atbalstu | EUR 6 641 miljons | 19,4 % |
| Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Nominālā atbalsta summa |
| L1 | Likviditātes atbalsts | Garantija
  Obligāciju aizņēmums | Garantijas: EUR 9,9 miljardi
  Obligāciju aizņēmumi: EUR 1,3 miljardi |
| L2 | Valsts garantētā ĀLP | Finansējums un garantija | EUR 31,4 miljardi |
| Bankai piešķirtais kopējais likviditātes atbalsts | EUR 42,6 miljardi |

(231)

Pasākumi A, B1, B2, B3, B4, L1 un L2 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Informācija par minētajiem pasākumiem ir apkopota 11. tabulā.

11.   tabula

Pārskats par Bankas saņemto kopējo atbalstu

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta summa

Atbalsts/RSA

A

Priekšrocību akcijas

Kapitāla atbalsts

EUR 750 miljoni

2,1 %

B1

B2

B3

Pirmā pārejas rekapitalizācija

Otrā pārejas rekapitalizācija

Saistību dokuments

Kapitāla atbalsts

EUR 4 700 miljoni

EUR 1 553 miljoni

EUR 1 082 miljoni

13,8 %

4,5 %

3,2 %

Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts A + B1 + B2 + B3

EUR 8 085 miljoni

23,7 %

Kopējais Bankai izmaksātais atbalsts A + B1 + B2

EUR 7 003 miljoni

21,6 %

B4

Rekapitalizācija

Kapitāla atbalsts

EUR 5 891 miljons

17,3 %

Kopējais Bankai izmaksātais valsts kapitāla atbalsts, atskaitot sešos mēnešos atmaksāto atbalstu

EUR 6 641 miljons

19,4 %

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Nominālā atbalsta summa

L1

Likviditātes atbalsts

Garantija

Obligāciju aizņēmums

Garantijas: EUR 9,9 miljardi

Obligāciju aizņēmumi: EUR 1,3 miljardi

L2

Valsts garantētā ĀLP

Finansējums un garantija

EUR 31,4 miljardi

Bankai piešķirtais kopējais likviditātes atbalsts

EUR 42,6 miljardi

7.2.   JURIDISKAIS PAMATS SADERĪGUMA NOVĒRTĒŠANAI

| (232) | Kā secināts 183. apsvērumā, par juridisko pamatu atbalsta pasākumu izvērtēšanai būtu jāizmanto Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (98). |
| --- | --- |

(232)

Kā secināts 183. apsvērumā, par juridisko pamatu atbalsta pasākumu izvērtēšanai būtu jāizmanto Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (98).

| (233) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā. |
| --- | --- |

(233)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

| (234) | Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(234)

Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu.

| (235) | Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši – vajadzība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu atbalsta saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(235)

Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši – vajadzība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu atbalsta saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.

| (236) | Minētais satvars tika papildināts ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots vai kuri piešķirti bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija. |
| --- | --- |

(236)

Minētais satvars tika papildināts ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots vai kuri piešķirti bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija.

7.2.1.   Juridiskais pamats Bankai piešķirtā likviditātes atbalsta (pasākums L1) saderīguma novērtēšanai

| (237) | Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts, pieņemot secīgus lēmumus, ar kuriem pasākumi tika atļauti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai un tās grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (99). Jebkāds turpmāks likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir atbilstoši Komisijas pienācīgi apstiprinātai shēmai. Komisijai būs jāapstiprina šāda atbalsta nosacījumi pirms tā piešķiršanas, un tāpēc nav vajadzības minētos nosacījumus izvērtēt plašāk šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(237)

Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts, pieņemot secīgus lēmumus, ar kuriem pasākumi tika atļauti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai un tās grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (99). Jebkāds turpmāks likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir atbilstoši Komisijas pienācīgi apstiprinātai shēmai. Komisijai būs jāapstiprina šāda atbalsta nosacījumi pirms tā piešķiršanas, un tāpēc nav vajadzības minētos nosacījumus izvērtēt plašāk šajā lēmumā.

7.2.2.   Juridiskais pamats priekšrocību akciju (pasākums A) saderīguma novērtēšanai

| (238) | Rekapitalizācijas finansējums 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (pasākums A) tika piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam, kas tika apstiprināts 2008. gadā saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu. Tāpēc nav vajadzības to novērtēt atkārtoti atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojumam, bet tas ir jānovērtē tikai atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam. |
| --- | --- |

(238)

Rekapitalizācijas finansējums 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (pasākums A) tika piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam, kas tika apstiprināts 2008. gadā saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu. Tāpēc nav vajadzības to novērtēt atkārtoti atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojumam, bet tas ir jānovērtē tikai atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam.

7.2.3.   Juridiskais pamats valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīguma novērtēšanai

| (239) | Valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīgums vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Uz jebkuru valsts garantēto ĀLP, kas piešķirta bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. |
| --- | --- |

(239)

Valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīgums vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Uz jebkuru valsts garantēto ĀLP, kas piešķirta bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums.

7.2.4.   Juridiskais pamats HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīguma novērtēšanai

| (240) | HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par pasākuma B1 saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā minētie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, uz tiem neattiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums būtu arī jānovērtē, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(240)

HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par pasākuma B1 saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā minētie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, uz tiem neattiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums būtu arī jānovērtē, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.3.   PASĀKUMA L2 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU

| (241) | Lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem saderīguma kritērijiem: piemērotība, nepieciešamība un samērīgums. |
| --- | --- |

(241)

Lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem saderīguma kritērijiem: piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.

| (242) | Tā kā Grieķijas bankas bija izstumtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnīgi atkarīgas no centrālo banku finansējuma, kā norādīts 37. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu summu, izmantojot standarta refinansēšanas darbības, tā paļāvās uz valsts garantēto ĀLP, lai sasniegtu pietiekamu likviditāti; tādējādi tika novērsta tās saistību neizpilde. Komisija uzskata pasākumu L2 par piemērotu mehānismu tādu nopietnu traucējumu novēršanai, kādus būtu radījusi Bankas saistību neizpilde. |
| --- | --- |

(242)

Tā kā Grieķijas bankas bija izstumtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnīgi atkarīgas no centrālo banku finansējuma, kā norādīts 37. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu summu, izmantojot standarta refinansēšanas darbības, tā paļāvās uz valsts garantēto ĀLP, lai sasniegtu pietiekamu likviditāti; tādējādi tika novērsta tās saistību neizpilde. Komisija uzskata pasākumu L2 par piemērotu mehānismu tādu nopietnu traucējumu novēršanai, kādus būtu radījusi Bankas saistību neizpilde.

| (243) | Tā kā valsts garantētā ĀLP ir saistīta ar salīdzinoši lielām finansējuma izmaksām Bankai, tai ir pietiekams stimuls izvairīties no paļaušanās uz minēto finansējuma avotu savu darbību attīstīšanai. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] BP augstāka nekā tā, ko piemēro standarta refinansēšanas darbībās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāmaksā valstij garantijas maksa [...] BP apmērā. Tā rezultātā valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas ir daudz lielākas nekā ECB refinansēšanas normālās izmaksas. Jo īpaši starpība starp pirmajām un pēdējām minētajām izmaksām ir lielāka nekā garantijas maksa, kas paredzēta 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu. Tādējādi valsts prasīto kopējo atlīdzību var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās cieši uzrauga minētās palīdzības izlietojumu un nodrošina, ka palīdzība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Tāpēc pasākums L2 nerada Bankai lieku likviditāti, ko varētu izmantot, lai finansētu konkurenci kropļojošas darbības. Tas ir ierobežots līdz minimālajai nepieciešamajai summai. |
| --- | --- |

(243)

Tā kā valsts garantētā ĀLP ir saistīta ar salīdzinoši lielām finansējuma izmaksām Bankai, tai ir pietiekams stimuls izvairīties no paļaušanās uz minēto finansējuma avotu savu darbību attīstīšanai. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] BP augstāka nekā tā, ko piemēro standarta refinansēšanas darbībās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāmaksā valstij garantijas maksa [...] BP apmērā. Tā rezultātā valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas ir daudz lielākas nekā ECB refinansēšanas normālās izmaksas. Jo īpaši starpība starp pirmajām un pēdējām minētajām izmaksām ir lielāka nekā garantijas maksa, kas paredzēta 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu. Tādējādi valsts prasīto kopējo atlīdzību var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās cieši uzrauga minētās palīdzības izlietojumu un nodrošina, ka palīdzība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Tāpēc pasākums L2 nerada Bankai lieku likviditāti, ko varētu izmantot, lai finansētu konkurenci kropļojošas darbības. Tas ir ierobežots līdz minimālajai nepieciešamajai summai.

| (244) | Šāda rūpīga uzraudzība attiecībā uz valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārliecināšanās, vai tās izmantošana ir ierobežota līdz minimumam, arī nodrošina, ka minētā likviditāte ir samērīga un nerada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, mazinot tās paļāvību uz centrālo banku finansējumu, un ka Banka arī ievēros rīcības ierobežojumus, kas analizēti 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, tiklīdz tas būs iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs. |
| --- | --- |

(244)

Šāda rūpīga uzraudzība attiecībā uz valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārliecināšanās, vai tās izmantošana ir ierobežota līdz minimumam, arī nodrošina, ka minētā likviditāte ir samērīga un nerada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, mazinot tās paļāvību uz centrālo banku finansējumu, un ka Banka arī ievēros rīcības ierobežojumus, kas analizēti 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, tiklīdz tas būs iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs.

| (245) | Tāpēc pasākums L2 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nav paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, pasākums L2 atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam. |
| --- | --- |

(245)

Tāpēc pasākums L2 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nav paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, pasākums L2 atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.

7.4.   PASĀKUMU B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM

| (246) | Kā norādīts 241. apsvērumā un atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem (100): piemērotība, nepieciešamība un samērīgums. |
| --- | --- |

(246)

Kā norādīts 241. apsvērumā un atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem (100): piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.

| (247) | Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(247)

Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.

7.4.1.   Pasākumu piemērotība

| (248) | Komisija uzskata HFSF īstenotos rekapitalizācijas pasākumus (pasākumi B1, B2, B3 un B4) par piemērotiem, jo tie ļauj Bankai izpildīt prasības attiecībā uz kapitālu. Bez HFSF rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas Banka nebūtu varējusi darboties un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas darbībām. |
| --- | --- |

(248)

Komisija uzskata HFSF īstenotos rekapitalizācijas pasākumus (pasākumi B1, B2, B3 un B4) par piemērotiem, jo tie ļauj Bankai izpildīt prasības attiecībā uz kapitālu. Bez HFSF rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas Banka nebūtu varējusi darboties un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas darbībām.

| (249) | Šajā saistībā Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus norādīja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā gan aizdevumu izsniegšanas, gan noguldījumu pieņemšanas ziņā. Tāpēc Banka ir sistēmiski svarīga Grieķijai. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde būtu radījusi nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tobrīd dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības piekļūt finansējumam. Šāds finansējuma trūkums ierobežoja to spēju piešķirt aizdevumus Grieķijas tautsaimniecībai. Šādos apstākļos Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi traucējumus tautsaimniecībā. Turklāt pasākumi B1, B2, B3 un B4 izvērtās par ļoti plašiem pasākumiem PSI programmas – īpaši ārkārtēja un neparedzama notikuma – dēļ, nevis Bankas pieļautu pārvaldības kļūdu vai pārmērīga riska uzņemšanās dēļ. Tāpēc pasākumi ir galvenokārt paredzēti, lai novērstu PSI programmas radītās sekas un veicinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(249)

Šajā saistībā Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus norādīja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā gan aizdevumu izsniegšanas, gan noguldījumu pieņemšanas ziņā. Tāpēc Banka ir sistēmiski svarīga Grieķijai. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde būtu radījusi nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tobrīd dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības piekļūt finansējumam. Šāds finansējuma trūkums ierobežoja to spēju piešķirt aizdevumus Grieķijas tautsaimniecībai. Šādos apstākļos Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi traucējumus tautsaimniecībā. Turklāt pasākumi B1, B2, B3 un B4 izvērtās par ļoti plašiem pasākumiem PSI programmas – īpaši ārkārtēja un neparedzama notikuma – dēļ, nevis Bankas pieļautu pārvaldības kļūdu vai pārmērīga riska uzņemšanās dēļ. Tāpēc pasākumi ir galvenokārt paredzēti, lai novērstu PSI programmas radītās sekas un veicinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

| (250) | Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par to, vai ir nekavējoties veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzēs atbalstu. Kā norādīts šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā, Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākas darbības saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā aprakstīts 115., 116. un 117. apsvērumā, Banka ir arī būtiski pārstrukturējusi savas darbības un ir jau īstenojusi daudzus izmaksu samazināšanas pasākumus. Tāpēc Komisijas šaubas ir kliedētas. |
| --- | --- |

(250)

Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par to, vai ir nekavējoties veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzēs atbalstu. Kā norādīts šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā, Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākas darbības saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā aprakstīts 115., 116. un 117. apsvērumā, Banka ir arī būtiski pārstrukturējusi savas darbības un ir jau īstenojusi daudzus izmaksu samazināšanas pasākumus. Tāpēc Komisijas šaubas ir kliedētas.

| (251) | Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē vai ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, bet akciju kontrolpakete piederētu valstij. Šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā aprakstītās saistības nodrošina, ka Bankas kredītoperācijas tiks vadītas komerciāli un ka tās ikdienas komercdarbība būs aizsargāta no valsts iejaukšanās. Arī attiecību regulējums, kas saskaņots starp HFSF un Banku, nodrošina valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību gadījumā, ja Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku. |
| --- | --- |

(251)

Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē vai ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, bet akciju kontrolpakete piederētu valstij. Šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā aprakstītās saistības nodrošina, ka Bankas kredītoperācijas tiks vadītas komerciāli un ka tās ikdienas komercdarbība būs aizsargāta no valsts iejaukšanās. Arī attiecību regulējums, kas saskaņots starp HFSF un Banku, nodrošina valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību gadījumā, ja Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku.

| (252) | Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nodrošina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Ir veiktas būtiskas darbības, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka neatbilstoša pārvaldība neapdraud Bankas darbības. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir piemēroti. |
| --- | --- |

(252)

Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nodrošina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Ir veiktas būtiskas darbības, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka neatbilstoša pārvaldība neapdraud Bankas darbības. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir piemēroti.

7.4.2.   Nepieciešamība – atbalsta ierobežošana līdz minimumam

| (253) | Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(253)

Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.

| (254) | Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai nodrošinātu, ka Bankas pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecība ir virs konkrēta līmeņa laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nenodrošina Bankai lieku kapitālu. Kā paskaidrots 250. apsvērumā, ir veiktas darbības, lai mazinātu risku, ka Bankai nākotnē varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts. |
| --- | --- |

(254)

Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai nodrošinātu, ka Bankas pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecība ir virs konkrēta līmeņa laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nenodrošina Bankai lieku kapitālu. Kā paskaidrots 250. apsvērumā, ir veiktas darbības, lai mazinātu risku, ka Bankai nākotnē varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts.

| (255) | Attiecībā uz pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma (pasākumi B1 un B2) atlīdzību Komisija atgādina, ka tas tika piešķirts attiecīgi 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un samaksāts natūrā EFSI obligāciju veidā. HFSF kā atlīdzību laikposmā no EFSI obligāciju izmaksas dienas līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas dienai ir saņēmis uzkrātos procentus par EFSI obligācijām un papildu maksu 1 % apmērā (101). Kā uzsvērts Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7–9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr laikposms, kurā šī atlīdzība bija maza, bija tikai viens gads attiecībā uz pasākumu B1 un pieci mēneši attiecībā uz pasākumu B2 (tas ir, līdz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai standarta rekapitalizācijas finansējumā parasto akciju veidā, proti, līdz pasākuma B4 piemērošanai). Lai gan pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija neizraisīja esošo akcionāru līdzdalības vājināšanos, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma daļēja konvertēšana, būtiski vājināja esošo akcionāru līdzdalību, jo to akciju īpatsvars Bankas pašu kapitālā samazinājās līdz 2,3 %. Sarežģītā situācija, kas dominēja kopš dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, tad izbeidzās. Tāpēc šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas. |
| --- | --- |

(255)

Attiecībā uz pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma (pasākumi B1 un B2) atlīdzību Komisija atgādina, ka tas tika piešķirts attiecīgi 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un samaksāts natūrā EFSI obligāciju veidā. HFSF kā atlīdzību laikposmā no EFSI obligāciju izmaksas dienas līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas dienai ir saņēmis uzkrātos procentus par EFSI obligācijām un papildu maksu 1 % apmērā (101). Kā uzsvērts Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7–9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr laikposms, kurā šī atlīdzība bija maza, bija tikai viens gads attiecībā uz pasākumu B1 un pieci mēneši attiecībā uz pasākumu B2 (tas ir, līdz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai standarta rekapitalizācijas finansējumā parasto akciju veidā, proti, līdz pasākuma B4 piemērošanai). Lai gan pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija neizraisīja esošo akcionāru līdzdalības vājināšanos, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma daļēja konvertēšana, būtiski vājināja esošo akcionāru līdzdalību, jo to akciju īpatsvars Bankas pašu kapitālā samazinājās līdz 2,3 %. Sarežģītā situācija, kas dominēja kopš dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, tad izbeidzās. Tāpēc šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas.

| (256) | Otrkārt, ņemot vērā Bankas grūtību netipisko cēloni, jo zaudējumus izraisīja pārsvarā parāda dzēšana par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas nodrošina ievērojamas priekšrocības valstij, proti, parāda samazinājumu) un valsts tautsaimniecības ieilgušās lejupslīdes sekas, Komisija var pieņemt šādu īslaicīgu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību (102). |
| --- | --- |

(256)

Otrkārt, ņemot vērā Bankas grūtību netipisko cēloni, jo zaudējumus izraisīja pārsvarā parāda dzēšana par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas nodrošina ievērojamas priekšrocības valstij, proti, parāda samazinājumu) un valsts tautsaimniecības ieilgušās lejupslīdes sekas, Komisija var pieņemt šādu īslaicīgu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību (102).

| (257) | Attiecībā uz pasākumu B3 – tās bija saistības nodrošināt kapitālu turpmāka kapitāla palielinājuma ietvaros. Minētās saistības, ko HFSF uzņēmās 2012. gada decembrī, varēja tikt īstenotas kapitāla faktiskās iepludināšanas laikā 2013. gada maijā–jūnijā, proti, tikai piecus mēnešus pēc tam, kad Banka palielināja savu kapitālu. Tā kā Banka piesaistīja privātus ieguldītājus, HFSF nebija vajadzības iepludināt kapitālu, par ko tas bija uzņēmies saistības. Ņemot vērā īso laikposmu, kurā minētās saistības nodrošināt kapitālu bija spēkā, kā arī 256. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šādām saistībām netika maksāta atlīdzība. |
| --- | --- |

(257)

Attiecībā uz pasākumu B3 – tās bija saistības nodrošināt kapitālu turpmāka kapitāla palielinājuma ietvaros. Minētās saistības, ko HFSF uzņēmās 2012. gada decembrī, varēja tikt īstenotas kapitāla faktiskās iepludināšanas laikā 2013. gada maijā–jūnijā, proti, tikai piecus mēnešus pēc tam, kad Banka palielināja savu kapitālu. Tā kā Banka piesaistīja privātus ieguldītājus, HFSF nebija vajadzības iepludināt kapitālu, par ko tas bija uzņēmies saistības. Ņemot vērā īso laikposmu, kurā minētās saistības nodrošināt kapitālu bija spēkā, kā arī 256. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šādām saistībām netika maksāta atlīdzība.

| (258) | Attiecībā uz pasākumu B4 – atbilstoši 8. punktam 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu kapitāla iepludināšana būtu jāparaksta, nosakot pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta attiecībā uz atgūstamās vērtības samazinājumu, lai radītu valstij pamatotu pārliecību par pienācīgu atlīdzību. Lai gan pasākums B4 nenodrošināja pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta saistībā ar atgūstamās vērtības samazinājumu, faktiski bija neiespējami sasniegt ievērojamu diskonta likmi teorētiskajai cenai bez parakstīšanās tiesībām (103). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitalizācija bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai būtu bijis nepieciešams pilnīgi izstumt esošos akcionārus. Komisija norāda, ka emisijas cena tika noteikta 50 % diskonta apmērā no vidējās tirgus cenas piecdesmit dienu laikposmā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī norāda, ka esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās ir bijusi ievērojama, jo pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas to turējumā bija tikai 2,3 % no Bankas akcijām. Tāpēc lielākas diskonta likmes piemērošana tirgus cenai būtu maz ietekmējusi atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku specifisko situāciju, kas izskaidrota 256. apsvērumā, un to, ka vajadzību pēc atbalsta lielā mērā ir radījusi parāda dzēšana par labu valstij, Komisija uzskata, ka valsts parakstīto akciju emisijas cena bija pietiekami zema. |
| --- | --- |

(258)

Attiecībā uz pasākumu B4 – atbilstoši 8. punktam 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu kapitāla iepludināšana būtu jāparaksta, nosakot pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta attiecībā uz atgūstamās vērtības samazinājumu, lai radītu valstij pamatotu pārliecību par pienācīgu atlīdzību. Lai gan pasākums B4 nenodrošināja pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta saistībā ar atgūstamās vērtības samazinājumu, faktiski bija neiespējami sasniegt ievērojamu diskonta likmi teorētiskajai cenai bez parakstīšanās tiesībām (103). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitalizācija bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai būtu bijis nepieciešams pilnīgi izstumt esošos akcionārus. Komisija norāda, ka emisijas cena tika noteikta 50 % diskonta apmērā no vidējās tirgus cenas piecdesmit dienu laikposmā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī norāda, ka esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās ir bijusi ievērojama, jo pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas to turējumā bija tikai 2,3 % no Bankas akcijām. Tāpēc lielākas diskonta likmes piemērošana tirgus cenai būtu maz ietekmējusi atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku specifisko situāciju, kas izskaidrota 256. apsvērumā, un to, ka vajadzību pēc atbalsta lielā mērā ir radījusi parāda dzēšana par labu valstij, Komisija uzskata, ka valsts parakstīto akciju emisijas cena bija pietiekami zema.

| (259) | HFSF arī izsniedza garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra minētās garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas – ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanas cenu, kam pieskaitīta gada un kumulatīvā starpība (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņem par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7–9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija svarīgs panākumu faktors saistībā ar tiesību emisiju un privātā kapitāla ieguldīšanu, ko Banka sāka 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, Komisija uzskata, ka tās ir ļāvušas Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 444 miljoniem. Tā kā pirms rekapitalizācijas Bankas kapitāla attiecība patiešām bija zema un tolaik bija liela nenoteiktība, tobrīd pieejamās simulācijas apliecināja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji nebūtu guvuši pietiekamu peļņu un tāpēc nebūtu piedalījušies. Šā lēmuma 249. un 256. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ – tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu īstenotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos ieguldītājus, lai saglabātu dažu banku privātu pārvaldību, un izvairīties no situācijām, kurās visu banku nozari kontrolē HFSF – Komisija var pieņemt šādu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību. Tā var pieņemt šādu atkāpi, pamatojoties arī uz to, ka 2014. gada martā grozītajā HFSF likumā nav paredzēta garantiju korekcija gadījumā, ja tiek palielināts pamatkapitāls bez pirmpirkuma tiesībām, un uz to, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantijas norunas cenu un korekciju var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas izteiktā apņemšanās prasīt Komisijas apstiprinājumu pirms jebkuras HFSF emitēto garantiju atpirkšanas ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda nākotnē iespējama atpirkšana nesamazinās vēl vairāk HFSF atlīdzību un nepalielinās garantijas turētāju atlīdzību. |
| --- | --- |

(259)

HFSF arī izsniedza garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra minētās garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas – ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanas cenu, kam pieskaitīta gada un kumulatīvā starpība (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņem par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7–9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija svarīgs panākumu faktors saistībā ar tiesību emisiju un privātā kapitāla ieguldīšanu, ko Banka sāka 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, Komisija uzskata, ka tās ir ļāvušas Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 444 miljoniem. Tā kā pirms rekapitalizācijas Bankas kapitāla attiecība patiešām bija zema un tolaik bija liela nenoteiktība, tobrīd pieejamās simulācijas apliecināja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji nebūtu guvuši pietiekamu peļņu un tāpēc nebūtu piedalījušies. Šā lēmuma 249. un 256. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ – tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu īstenotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos ieguldītājus, lai saglabātu dažu banku privātu pārvaldību, un izvairīties no situācijām, kurās visu banku nozari kontrolē HFSF – Komisija var pieņemt šādu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību. Tā var pieņemt šādu atkāpi, pamatojoties arī uz to, ka 2014. gada martā grozītajā HFSF likumā nav paredzēta garantiju korekcija gadījumā, ja tiek palielināts pamatkapitāls bez pirmpirkuma tiesībām, un uz to, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantijas norunas cenu un korekciju var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas izteiktā apņemšanās prasīt Komisijas apstiprinājumu pirms jebkuras HFSF emitēto garantiju atpirkšanas ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda nākotnē iespējama atpirkšana nesamazinās vēl vairāk HFSF atlīdzību un nepalielinās garantijas turētāju atlīdzību.

| (260) | Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību regulējums un automātiska balsstiesību atjaunošana gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns netiek īstenots, nodrošina aizsardzību pret to, ka privāti pārvaldītāji nākotnē uzņemsies pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembrī notikusī atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo tās parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tāpēc tā secina, ka pasākums B4 bija nepieciešams. |
| --- | --- |

(260)

Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību regulējums un automātiska balsstiesību atjaunošana gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns netiek īstenots, nodrošina aizsardzību pret to, ka privāti pārvaldītāji nākotnē uzņemsies pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembrī notikusī atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo tās parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tāpēc tā secina, ka pasākums B4 bija nepieciešams.

| (261) | Visbeidzot, pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir nepieciešami kā glābšanas atbalsts – gan no atbalsta summas, gan veida viedokļa. |
| --- | --- |

(261)

Visbeidzot, pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir nepieciešami kā glābšanas atbalsts – gan no atbalsta summas, gan veida viedokļa.

7.4.3.   Samērīgums – pasākumi, kas ierobežo plašāku negatīvu ietekmi

| (262) | Banka ir saņēmusi ļoti lielu valsts atbalsta summu, tāpēc šāda situācija var izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt plašāku negatīvu ietekmi. Grieķijas saistības jo īpaši paredz, ka Bankas komercdarbība tiks turpināta, kā paskaidrots 136. un 137. apsvērumā. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ievērot iegādes aizliegumu un atsavināt vairākas darbības, kā aprakstīts 138, 139. un 143. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi ir sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(262)

Banka ir saņēmusi ļoti lielu valsts atbalsta summu, tāpēc šāda situācija var izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt plašāku negatīvu ietekmi. Grieķijas saistības jo īpaši paredz, ka Bankas komercdarbība tiks turpināta, kā paskaidrots 136. un 137. apsvērumā. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ievērot iegādes aizliegumu un atsavināt vairākas darbības, kā aprakstīts 138, 139. un 143. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi ir sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.

| (263) | Bankā ir iecelts pārraudzības pilnvarnieks, lai uzraudzītu, vai tiek pareizi īstenotas saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi tiks novērstas jebkādas nelabvēlīgas izmaiņas Bankas komercdarbības praksē un attiecīgi tiks samazināta iespējama plašāka negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(263)

Bankā ir iecelts pārraudzības pilnvarnieks, lai uzraudzītu, vai tiek pareizi īstenotas saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi tiks novērstas jebkādas nelabvēlīgas izmaiņas Bankas komercdarbības praksē un attiecīgi tiks samazināta iespējama plašāka negatīva ietekme.

| (264) | Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns, visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Tas ir izvērtēts 7.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(264)

Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns, visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Tas ir izvērtēts 7.6. iedaļā.

| (265) | Jāsecina, ka šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas. Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu. |
| --- | --- |

(265)

Jāsecina, ka šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas. Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.

7.4.4.   Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu

| (266) | Tiek secināts, ka HFSF īstenotie rekapitalizācijas pasākumi (pasākumi B1, B2, B3 un B4) ir piemēroti, nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(266)

Tiek secināts, ka HFSF īstenotie rekapitalizācijas pasākumi (pasākumi B1, B2, B3 un B4) ir piemēroti, nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu.

7.5.   ATE TRANSFERRED ACTIVITIES, GENIKI, CYPRIOT TRANSFERRED ACTIVITIES UN MBG IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM

| (267) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstu saņēmušas bankas, nevar finansēt no valsts atbalsta, izņemot, ja tas ir būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankas nedrīkstētu izmantot valsts atbalstu konkurējošu uzņēmumu iegādei, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Turklāt iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi ir saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(267)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstu saņēmušas bankas, nevar finansēt no valsts atbalsta, izņemot, ja tas ir būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankas nedrīkstētu izmantot valsts atbalstu konkurējošu uzņēmumu iegādei, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Turklāt iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi ir saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.5.1.   ATE Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.1.1.   ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (268) | ATE Transferred Activities iegāde nodrošināja Bankai lielu noguldījumu pieplūdumu ar daudz mazāku neto aizdevumu summu (104). Tādējādi minētā iegāde ievērojami samazināja ļoti augsto Bankas aizdevumu attiecību pret noguldījumiem. |
| --- | --- |

(268)

ATE Transferred Activities iegāde nodrošināja Bankai lielu noguldījumu pieplūdumu ar daudz mazāku neto aizdevumu summu (104). Tādējādi minētā iegāde ievērojami samazināja ļoti augsto Bankas aizdevumu attiecību pret noguldījumiem.

| (269) | Turklāt iegāde ir radījusi būtiskas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu un informācijas tehnoloģiju integrēšanu, kā arī finansējuma sinerģijas un ieņēmumu sinerģijas. |
| --- | --- |

(269)

Turklāt iegāde ir radījusi būtiskas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu un informācijas tehnoloģiju integrēšanu, kā arī finansējuma sinerģijas un ieņēmumu sinerģijas.

| (270) | Tāpēc iegādei ir ļoti pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(270)

Tāpēc iegādei ir ļoti pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

7.5.1.2.   ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

| (271) | Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(271)

Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.

| (272) | Noteiktā atlīdzība, kas Bankai bija jāmaksā par ATE Transferred Activities iegādi, bija 0,6 % no nodoto noguldījumu vērtības jeb aptuveni EUR 95 miljoni. Tā bija vienāda ar 0,02 % no Bankas kopējās aktīvu vērtības iegādes dienā. Tāpēc minēto summu var uzskatīt par mazu, bet ne niecīgu. |
| --- | --- |

(272)

Noteiktā atlīdzība, kas Bankai bija jāmaksā par ATE Transferred Activities iegādi, bija 0,6 % no nodoto noguldījumu vērtības jeb aptuveni EUR 95 miljoni. Tā bija vienāda ar 0,02 % no Bankas kopējās aktīvu vērtības iegādes dienā. Tāpēc minēto summu var uzskatīt par mazu, bet ne niecīgu.

| (273) | ATE Transferred Activities iegāde būtiski uzlaboja ļoti saspringto Bankas likviditātes pozīciju un arī dzīvotspēju. Komisija atgādina, ka [...]. Tāpēc iegādi un tās zemo pirkuma cenu var uzskatīt par būtisku Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai un uz to attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paredzētais atbrīvojums. |
| --- | --- |

(273)

ATE Transferred Activities iegāde būtiski uzlaboja ļoti saspringto Bankas likviditātes pozīciju un arī dzīvotspēju. Komisija atgādina, ka [...]. Tāpēc iegādi un tās zemo pirkuma cenu var uzskatīt par būtisku Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai un uz to attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paredzētais atbrīvojums.

7.5.1.3.   ATE Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

| (274) | Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā ir arī noteikts, ka iegādi var atļaut, ja tā ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt godīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences nosacījumi attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(274)

Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā ir arī noteikts, ka iegādi var atļaut, ja tā ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt godīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences nosacījumi attiecīgajā tirgū.

| (275) | Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja ATE atsevišķi par dzīvotspējīgu. Turklāt Grieķijas Banka analizēja dažādas alternatīvas attiecībā uz ATE (piem., likvidācija) un secināja, ka visizdevīgākā iespēja ir ATE Transferred Activities pārdošana, jo tā mazinātu izpildes risku un samazinātu izmaksas Grieķijai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(275)

Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja ATE atsevišķi par dzīvotspējīgu. Turklāt Grieķijas Banka analizēja dažādas alternatīvas attiecībā uz ATE (piem., likvidācija) un secināja, ka visizdevīgākā iespēja ir ATE Transferred Activities pārdošana, jo tā mazinātu izpildes risku un samazinātu izmaksas Grieķijai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (276) | Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza piedāvājumu par ATE Transferred Activities iegādi. |
| --- | --- |

(276)

Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza piedāvājumu par ATE Transferred Activities iegādi.

| (277) | Visbeidzot, tā kā ATE Transferred Activities iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (105), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā. |
| --- | --- |

(277)

Visbeidzot, tā kā ATE Transferred Activities iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (105), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

| (278) | Tāpēc ATE Transferred Activities iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai. |
| --- | --- |

(278)

Tāpēc ATE Transferred Activities iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.

7.5.1.4.   Secinājums par ATE Transferred Activities iegādi

| (279) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un ATE Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(279)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un ATE Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

7.5.2.   
  Geniki iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.2.1.   Geniki iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (280) | No darbības rentabilitātes viedokļa Geniki iegāde veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, divu banku apvienošana vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū radīs sinerģijas, piemēram, izmaksu ietaupījumus, ko var panākt, samazinot darbinieku skaitu un slēdzot filiāles. Banka iegūs Geniki klientus un noguldītājus, tādējādi būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(280)

No darbības rentabilitātes viedokļa Geniki iegāde veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, divu banku apvienošana vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū radīs sinerģijas, piemēram, izmaksu ietaupījumus, ko var panākt, samazinot darbinieku skaitu un slēdzot filiāles. Banka iegūs Geniki klientus un noguldītājus, tādējādi būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas.

| (281) | No likviditātes pozīcijas viedokļa, kā izklāstīts 65. apsvērumā, Geniki bija vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palielināja Bankas likviditāti un palīdzēja Bankai samazināt tās aizdevumu attiecību pret noguldījumiem. Turklāt, pirms Banka iegādājās Geniki, Geniki bija atbilstoši kapitalizēta. Tādējādi iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības. |
| --- | --- |

(281)

No likviditātes pozīcijas viedokļa, kā izklāstīts 65. apsvērumā, Geniki bija vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palielināja Bankas likviditāti un palīdzēja Bankai samazināt tās aizdevumu attiecību pret noguldījumiem. Turklāt, pirms Banka iegādājās Geniki, Geniki bija atbilstoši kapitalizēta. Tādējādi iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības.

| (282) | Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(282)

Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

7.5.2.2.   Geniki iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

| (283) | Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(283)

Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

| (284) | Tomēr Banka par Geniki iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt Geniki bija atbilstoši kapitalizēta, un Société Générale iepludināja Bankā ievērojamu kapitāla summu, jo tāds bija darījuma nosacījums (106). |
| --- | --- |

(284)

Tomēr Banka par Geniki iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt Geniki bija atbilstoši kapitalizēta, un Société Générale iepludināja Bankā ievērojamu kapitāla summu, jo tāds bija darījuma nosacījums (106).

| (285) | Komisija secina, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), iegāde nerada Bankai papildu vajadzību pēc kapitāla un tāpēc Geniki iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(285)

Komisija secina, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), iegāde nerada Bankai papildu vajadzību pēc kapitāla un tāpēc Geniki iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.

7.5.2.3.   Geniki iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

| (286) | Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos. |
| --- | --- |

(286)

Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.

| (287) | Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja Geniki atsevišķi par dzīvotspējīgu. Geniki radīja lielus zaudējumus Société Générale bankai, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai – ja pārdošana nebūtu iespējama – būtu varējusi apsvērt, kā ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(287)

Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja Geniki atsevišķi par dzīvotspējīgu. Geniki radīja lielus zaudējumus Société Générale bankai, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai – ja pārdošana nebūtu iespējama – būtu varējusi apsvērt, kā ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (288) | Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties Geniki. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu atbalstu nesaņēmušo pretendentu. |
| --- | --- |

(288)

Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties Geniki. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu atbalstu nesaņēmušo pretendentu.

| (289) | Turklāt, tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (107), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā. |
| --- | --- |

(289)

Turklāt, tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (107), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

| (290) | Visbeidzot, pirkuma cena bija ļoti zema, tāpēc nevar uzskatīt, ka Banka izlietoja valsts atbalstu iegādes finansēšanai. Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Geniki iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums. |
| --- | --- |

(290)

Visbeidzot, pirkuma cena bija ļoti zema, tāpēc nevar uzskatīt, ka Banka izlietoja valsts atbalstu iegādes finansēšanai. Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Geniki iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.

7.5.2.4.   Secinājums par Geniki iegādi

| (291) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Geniki iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(291)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Geniki iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

7.5.3.   
  Cypriot Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.3.1.   Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (292) | Cypriot Transferred Activities iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(292)

Cypriot Transferred Activities iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (293) | Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, ietaupot administrācijas un personāla izmaksas un ievērojami uzlabojot noguldījumu izmaksas. Kopš iegādes Banka ir pilnībā pārņēmusi triju Kipras banku darbības Grieķijā, mainījusi triju Kipras banku visu filiāļu zīmolus un ir panākusi labu progresu, racionalizējot tīklu. |
| --- | --- |

(293)

Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, ietaupot administrācijas un personāla izmaksas un ievērojami uzlabojot noguldījumu izmaksas. Kopš iegādes Banka ir pilnībā pārņēmusi triju Kipras banku darbības Grieķijā, mainījusi triju Kipras banku visu filiāļu zīmolus un ir panākusi labu progresu, racionalizējot tīklu.

| (294) | Aizdevumu portfeļi, kas saistīti ar triju Kipras banku darbībām Grieķijā, bija labi nodrošināti ar uzkrājumiem. Patiešām, Banka iegādājās minētos aizdevumus par cenu, kas bija daudz zemāka nekā to nominālās summas, – pirkuma cena tika samazināta, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc tādu aizdevumu zaudējumu risks, kas pārsniedz tos, kuri jau ir ņemti vērā pirkuma cenā, ir ierobežots. |
| --- | --- |

(294)

Aizdevumu portfeļi, kas saistīti ar triju Kipras banku darbībām Grieķijā, bija labi nodrošināti ar uzkrājumiem. Patiešām, Banka iegādājās minētos aizdevumus par cenu, kas bija daudz zemāka nekā to nominālās summas, – pirkuma cena tika samazināta, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc tādu aizdevumu zaudējumu risks, kas pārsniedz tos, kuri jau ir ņemti vērā pirkuma cenā, ir ierobežots.

| (295) | Banka arī ieguva lielu noguldījumu apjomu – gandrīz tikpat lielu kā iegādātie neto aizdevumi. Tādējādi tika nostiprināta tās likviditātes pozīcija. |
| --- | --- |

(295)

Banka arī ieguva lielu noguldījumu apjomu – gandrīz tikpat lielu kā iegādātie neto aizdevumi. Tādējādi tika nostiprināta tās likviditātes pozīcija.

| (296) | Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(296)

Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

7.5.3.2.   Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

| (297) | Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(297)

Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.

| (298) | Kā analizēts 7.3. iedaļā, atbalsta mērķis bija segt Cypriot Transferred Activities pircēja kapitāla vajadzības, jo minētās struktūras iegāde nodrošinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Atlīdzība, ko Banka galu galā samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija daudz mazāka nekā iegādātā portfeļa bilances vērtība. Tā bija mazāka pat par aizdevumu vērtību pēc tam, kad tā bija koriģēta uz leju, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc iegādes cenu varētu uzskatīt par negatīvu. Šādu secinājumu pamato fakts, ka Banka, iegādājoties Cypriot Transferred Activities, iegrāmatoja lielu negatīvu materiālo vērtību, kas palielināja tās kapitālu. |
| --- | --- |

(298)

Kā analizēts 7.3. iedaļā, atbalsta mērķis bija segt Cypriot Transferred Activities pircēja kapitāla vajadzības, jo minētās struktūras iegāde nodrošinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Atlīdzība, ko Banka galu galā samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija daudz mazāka nekā iegādātā portfeļa bilances vērtība. Tā bija mazāka pat par aizdevumu vērtību pēc tam, kad tā bija koriģēta uz leju, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc iegādes cenu varētu uzskatīt par negatīvu. Šādu secinājumu pamato fakts, ka Banka, iegādājoties Cypriot Transferred Activities, iegrāmatoja lielu negatīvu materiālo vērtību, kas palielināja tās kapitālu.

| (299) | Tomēr, ja būtu jāuzskata, ka Banka samaksāja pozitīvu cenu, Komisija norāda, ka HFSF bija uzņēmies pret pircēju saistības nodrošināt, ka tas iepludinās pirkuma cenu kapitālā, jo tāds bija iegādes nosacījums. HFSF izpildīja minētās saistības 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. Šāda kapitāla iepludināšana ir atbalsts Cypriot Transferred Activities, nevis Bankai, kā paskaidrots 6.2.1. iedaļā. Tāpēc iegāde neradīja Bankai vajadzību pēc papildu valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(299)

Tomēr, ja būtu jāuzskata, ka Banka samaksāja pozitīvu cenu, Komisija norāda, ka HFSF bija uzņēmies pret pircēju saistības nodrošināt, ka tas iepludinās pirkuma cenu kapitālā, jo tāds bija iegādes nosacījums. HFSF izpildīja minētās saistības 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. Šāda kapitāla iepludināšana ir atbalsts Cypriot Transferred Activities, nevis Bankai, kā paskaidrots 6.2.1. iedaļā. Tāpēc iegāde neradīja Bankai vajadzību pēc papildu valsts atbalsta.

| (300) | Tiek secināts, ka netipisko nosacījumu dēļ (zema pirkuma cena un HFSF saistības kapitāla palielinājuma ietvaros iepludināt pirkuma cenu), Cypriot Transferred Activities iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(300)

Tiek secināts, ka netipisko nosacījumu dēļ (zema pirkuma cena un HFSF saistības kapitāla palielinājuma ietvaros iepludināt pirkuma cenu), Cypriot Transferred Activities iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.

7.5.3.3.   Cypriot Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

| (301) | Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos. |
| --- | --- |

(301)

Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.

| (302) | Kipras banku Grieķijas darbību pārdošanas mērķis bija nosargāt Grieķijas banku sistēmas stabilitāti un nodrošināt, ka Kipras bankas var pārdot minētos uzņēmumus, pirms tiem zūd jebkāda vērtība. Tāpēc darījumu var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(302)

Kipras banku Grieķijas darbību pārdošanas mērķis bija nosargāt Grieķijas banku sistēmas stabilitāti un nodrošināt, ka Kipras bankas var pārdot minētos uzņēmumus, pirms tiem zūd jebkāda vērtība. Tāpēc darījumu var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (303) | Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju Kipras banku iegādi. Pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. |
| --- | --- |

(303)

Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju Kipras banku iegādi. Pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs.

| (304) | Visbeidzot, tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (108), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā. |
| --- | --- |

(304)

Visbeidzot, tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (108), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

| (305) | Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Cypriot Transferred Activities iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums. |
| --- | --- |

(305)

Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Cypriot Transferred Activities iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.

7.5.3.4.   Secinājums par Cypriot Transferred Activities iegādi

| (306) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Cypriot Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(306)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Cypriot Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

7.5.4.   
  MBG iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.4.1.   MBG iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (307) | Pilnībā rekapitalizētās MBG bankas iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(307)

Pilnībā rekapitalizētās MBG bankas iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (308) | Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu, kā arī noguldījumu izmaksu samazināšanu un ieņēmumu sinerģijas. Pa šo laiku Banka ir pilnībā integrējusi MBG. |
| --- | --- |

(308)

Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu, kā arī noguldījumu izmaksu samazināšanu un ieņēmumu sinerģijas. Pa šo laiku Banka ir pilnībā integrējusi MBG.

| (309) | Turklāt, tā kā MBG bija atbilstoši rekapitalizēta, pirms to iegādājās Banka, un Banka bija samaksājusi pirkuma cenu EUR 1 miljons, iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības. Turklāt darījuma ietvaros pārdevējs uzņēmās saistības iepludināt Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā. Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras laikā BCP iepludināja Bankā EUR 400 miljonus. |
| --- | --- |

(309)

Turklāt, tā kā MBG bija atbilstoši rekapitalizēta, pirms to iegādājās Banka, un Banka bija samaksājusi pirkuma cenu EUR 1 miljons, iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības. Turklāt darījuma ietvaros pārdevējs uzņēmās saistības iepludināt Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā. Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras laikā BCP iepludināja Bankā EUR 400 miljonus.

| (310) | Tiek secināts, ka iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un ka MBG iegādes cena bija tik zema, ka tas neliedza atbalstu ierobežot līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(310)

Tiek secināts, ka iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un ka MBG iegādes cena bija tik zema, ka tas neliedza atbalstu ierobežot līdz nepieciešamajam minimumam.

7.5.4.2.   MBG iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

| (311) | Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(311)

Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

| (312) | Tomēr Banka par MBG iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt BCP bija atbilstoši kapitalizējusi MBG un iepludināja Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā, jo tāds bija darījuma nosacījums (109). |
| --- | --- |

(312)

Tomēr Banka par MBG iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt BCP bija atbilstoši kapitalizējusi MBG un iepludināja Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā, jo tāds bija darījuma nosacījums (109).

| (313) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), MBG iegāde nerada Bankai papildu kapitāla vajadzības un tāpēc MBG iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībai samazināt atbalstu līdz minimumam. |
| --- | --- |

(313)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), MBG iegāde nerada Bankai papildu kapitāla vajadzības un tāpēc MBG iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībai samazināt atbalstu līdz minimumam.

7.5.4.3.   MBG iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

| (314) | Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos. |
| --- | --- |

(314)

Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.

| (315) | Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja MBG atsevišķi par dzīvotspējīgu. MBG radīja lielus zaudējumu BCP, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai – ja pārdošana nebūtu iespējama – būtu varējusi apsvērt iespēju ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. MBG pārdošana arī bija daļa no BCP pārstrukturēšanas plāna (110). Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(315)

Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja MBG atsevišķi par dzīvotspējīgu. MBG radīja lielus zaudējumu BCP, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai – ja pārdošana nebūtu iespējama – būtu varējusi apsvērt iespēju ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. MBG pārdošana arī bija daļa no BCP pārstrukturēšanas plāna (110). Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (316) | Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties MBG. |
| --- | --- |

(316)

Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties MBG.

| (317) | Ņemot vērā minēto, var secināt, ka uz MBG iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums. |
| --- | --- |

(317)

Ņemot vērā minēto, var secināt, ka uz MBG iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.

7.5.4.4.   Secinājums par MBG iegādi

| (318) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un MBG iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(318)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un MBG iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

7.6.   PASĀKUMU A, B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM

7.6.1.   Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (319) | Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības Bankai rada galvenokārt Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz pirmo minēto faktoru jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem un tai galu galā bija jāveic sarunas par līgumu ar tās vietējiem un starptautiskajiem kreditoriem – PSI programmu –, kā rezultātā pret valsti spēkā uzturēto prasījumu skaits samazinājās par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Valsts atpirka minētās jaunās GVO no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija noteikta 30,2–40,1 % apmērā no to nominālvērtības, tādējādi radot vēl lielākus zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus ietekmei uz Bankas kapitāla pozīciju, ko radīja PSI programma un parāda atpirkšana, Banka arī piedzīvoja apjomīgu noguldījumu aizplūšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, jo pastāvēja risks, ka Grieķija varētu izstāties to eurozonas nelīdzsvarotā valsts parāda un ekonomikas lejupslīdes dēļ. |
| --- | --- |

(319)

Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības Bankai rada galvenokārt Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz pirmo minēto faktoru jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem un tai galu galā bija jāveic sarunas par līgumu ar tās vietējiem un starptautiskajiem kreditoriem – PSI programmu –, kā rezultātā pret valsti spēkā uzturēto prasījumu skaits samazinājās par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Valsts atpirka minētās jaunās GVO no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija noteikta 30,2–40,1 % apmērā no to nominālvērtības, tādējādi radot vēl lielākus zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus ietekmei uz Bankas kapitāla pozīciju, ko radīja PSI programma un parāda atpirkšana, Banka arī piedzīvoja apjomīgu noguldījumu aizplūšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, jo pastāvēja risks, ka Grieķija varētu izstāties to eurozonas nelīdzsvarotā valsts parāda un ekonomikas lejupslīdes dēļ.

| (320) | Bankai piešķirtais atbalsts, proti, pasākumu B1, B2, B3 un B4 summa jeb EUR 7 335 miljoni, ir lielāks nekā zaudējumu summa, kas reģistrēta pēc PSI programmas (EUR 5 911 miljoni). |
| --- | --- |

(320)

Bankai piešķirtais atbalsts, proti, pasākumu B1, B2, B3 un B4 summa jeb EUR 7 335 miljoni, ir lielāks nekā zaudējumu summa, kas reģistrēta pēc PSI programmas (EUR 5 911 miljoni).

| (321) | Liela daļa kapitāla vajadzību izriet no tā, ka finanšu iestāde ir pakļauta savas valsts obligāciju standarta riskam. Šis fakts ir norādīts arī Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 63. un 74. apsvērumā. Tāpēc Bankai ir mazāka vajadzība savā pārstrukturēšanas plānā pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem, nekā tas ir attiecībā uz citām atbalstītām finanšu iestādēm, kuras uzkrājušas pārmērīgus riskus. Tāpēc, tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk kropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli “jāmīkstina”. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir parāda dzēšana par labu valstij, valsts atlīdzība, rekapitalizējot bankas, var būt zemāka. Tomēr Komisija norāda, ka Bankas pakļautība Grieķijas valsts obligāciju riskam bija lielāka nekā pārējām lielajām Grieķijas bankām (111). Tāpēc ne visi GVO zaudējumi var būt saistāmi ar finanšu iestādes pakļautību savas valsts obligāciju standarta riskam. |
| --- | --- |

(321)

Liela daļa kapitāla vajadzību izriet no tā, ka finanšu iestāde ir pakļauta savas valsts obligāciju standarta riskam. Šis fakts ir norādīts arī Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 63. un 74. apsvērumā. Tāpēc Bankai ir mazāka vajadzība savā pārstrukturēšanas plānā pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem, nekā tas ir attiecībā uz citām atbalstītām finanšu iestādēm, kuras uzkrājušas pārmērīgus riskus. Tāpēc, tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk kropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli “jāmīkstina”. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir parāda dzēšana par labu valstij, valsts atlīdzība, rekapitalizējot bankas, var būt zemāka. Tomēr Komisija norāda, ka Bankas pakļautība Grieķijas valsts obligāciju riskam bija lielāka nekā pārējām lielajām Grieķijas bankām (111). Tāpēc ne visi GVO zaudējumi var būt saistāmi ar finanšu iestādes pakļautību savas valsts obligāciju standarta riskam.

| (322) | Otrs Bankas zaudējumu cēlonis ir zaudējumi no tās aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un sabiedrībām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus galvenokārt izraisa ārkārtīgi dziļā un ieilgusī ekonomikas lejupslīde un IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecu gadu laikā, nevis Bankas riskantā aizdevumu piešķiršanas prakse. Tādējādi atbalsts, kas piešķirts, lai segtu šādus zaudējumus, nerada bezrūpīgas rīcības risku, kā tas ir tad, ja atbalsts pasargā banku no iepriekšējas riskantas prakses sekām. Tāpēc atbalsts ir mazāk kropļojošs (112). |
| --- | --- |

(322)

Otrs Bankas zaudējumu cēlonis ir zaudējumi no tās aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un sabiedrībām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus galvenokārt izraisa ārkārtīgi dziļā un ieilgusī ekonomikas lejupslīde un IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecu gadu laikā, nevis Bankas riskantā aizdevumu piešķiršanas prakse. Tādējādi atbalsts, kas piešķirts, lai segtu šādus zaudējumus, nerada bezrūpīgas rīcības risku, kā tas ir tad, ja atbalsts pasargā banku no iepriekšējas riskantas prakses sekām. Tāpēc atbalsts ir mazāk kropļojošs (112).

| (323) | Tomēr daļu no Bankas kapitāla vajadzībām un aizdevumu zaudējumiem rada daži starptautiski meitasuzņēmumi. Spriedzes testi, kas veikti 2012. gadā, lai noskaidrotu Bankas kapitāla vajadzības, apliecināja, ka prognozētie kredītzaudējumi no ārvalstu aizdevumiem ir EUR 1 314 miljoni pamatscenārija gadījumā un EUR 1 624 miljoni nelabvēlīgā scenārija gadījumā. Vairāki minētie ārvalstu uzņēmumi pēdējos gados darbojās ar zaudējumiem. Starptautisko darbību radītie zaudējumi 2012. gadā bija EUR 244 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas (113). Ārvalstu aktīvi arī vājināja likviditāti. |
| --- | --- |

(323)

Tomēr daļu no Bankas kapitāla vajadzībām un aizdevumu zaudējumiem rada daži starptautiski meitasuzņēmumi. Spriedzes testi, kas veikti 2012. gadā, lai noskaidrotu Bankas kapitāla vajadzības, apliecināja, ka prognozētie kredītzaudējumi no ārvalstu aizdevumiem ir EUR 1 314 miljoni pamatscenārija gadījumā un EUR 1 624 miljoni nelabvēlīgā scenārija gadījumā. Vairāki minētie ārvalstu uzņēmumi pēdējos gados darbojās ar zaudējumiem. Starptautisko darbību radītie zaudējumi 2012. gadā bija EUR 244 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas (113). Ārvalstu aktīvi arī vājināja likviditāti.

| (324) | Tāpēc var secināt, ka uz ievērojamu daļu zaudējumu un uz vajadzību pēc atbalsta attiecas 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punkts, kas ļauj Komisijai “mīkstināt” tās prasības. Tāpat vajadzību pēc atbalsta daļēji rada ļoti dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā, nevis riskanta aizdevumu piešķiršanas prakse. Šāds atbalsts nerada bezrūpīgas rīcības risku un tāpēc ir mazāk kropļojošs. |
| --- | --- |

(324)

Tāpēc var secināt, ka uz ievērojamu daļu zaudējumu un uz vajadzību pēc atbalsta attiecas 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punkts, kas ļauj Komisijai “mīkstināt” tās prasības. Tāpat vajadzību pēc atbalsta daļēji rada ļoti dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā, nevis riskanta aizdevumu piešķiršanas prakse. Šāds atbalsts nerada bezrūpīgas rīcības risku un tāpēc ir mazāk kropļojošs.

| (325) | Visbeidzot, vajadzību pēc atbalsta daļēji rada Bankas riska uzņemšanās attiecībā uz tās lielo valsts parāda daļu un tās ārvalstu meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(325)

Visbeidzot, vajadzību pēc atbalsta daļēji rada Bankas riska uzņemšanās attiecībā uz tās lielo valsts parāda daļu un tās ārvalstu meitasuzņēmumiem.

7.6.2.   Dzīvotspēja

| (326) | Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina, ka attiecīgā finanšu iestāde spēj atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms no šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(326)

Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina, ka attiecīgā finanšu iestāde spēj atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms no šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (327) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā sniegta sīki izstrādāta informācija par Bankas darbības modeli. Minētajā plānā ir arī noteikti Bankas grūtību cēloņi, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atrisinātu visas tās problēmas, kas saistītas ar dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ir aprakstīta stratēģija, kas izvēlēta, lai saglabātu Bankas darbības efektivitāti, mazinātu tās augsto INA īpatsvaru un uzlabotu likviditāti un kapitāla pozīciju, kā arī risinātu problēmas saistībā ar tās ārvalstu uzņēmumiem, kas pēdējos gados finansējuma un kapitāla jautājumos paļāvušies uz savu mātesuzņēmumu. |
| --- | --- |

(327)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā sniegta sīki izstrādāta informācija par Bankas darbības modeli. Minētajā plānā ir arī noteikti Bankas grūtību cēloņi, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atrisinātu visas tās problēmas, kas saistītas ar dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ir aprakstīta stratēģija, kas izvēlēta, lai saglabātu Bankas darbības efektivitāti, mazinātu tās augsto INA īpatsvaru un uzlabotu likviditāti un kapitāla pozīciju, kā arī risinātu problēmas saistībā ar tās ārvalstu uzņēmumiem, kas pēdējos gados finansējuma un kapitāla jautājumos paļāvušies uz savu mātesuzņēmumu.

7.6.2.1.   Grieķijas banku darbības

| (328) | Attiecībā uz likviditāti (114) un Bankas paļaušanos uz Eurosistēmas finansējumu pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta ierobežota bilances uzlabošanās Grieķijā, savukārt noguldījumu bāzei būtu atkal jāpalielinās. Paļaušanās uz valsts garantēto ĀLP, kas jau ir mazinājusies, mazināsies arī turpmāk – arī tas palīdzēs Bankai samazināt tās finansējuma izmaksas. |
| --- | --- |

(328)

Attiecībā uz likviditāti (114) un Bankas paļaušanos uz Eurosistēmas finansējumu pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta ierobežota bilances uzlabošanās Grieķijā, savukārt noguldījumu bāzei būtu atkal jāpalielinās. Paļaušanās uz valsts garantēto ĀLP, kas jau ir mazinājusies, mazināsies arī turpmāk – arī tas palīdzēs Bankai samazināt tās finansējuma izmaksas.

| (329) | Šā lēmuma 137. apsvērumā minētā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem nodrošina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Bankas bilances struktūra būs ilgtspējīga. Arī vērtspapīru un citu tādu darbību pārdošana, kas nav pamatdarbības, nostiprinās Bankas likviditātes pozīciju. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes pozīciju, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu atļaut tām nodrošināt likviditāti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam un atbilstoši valsts garantētajai ĀLP. |
| --- | --- |

(329)

Šā lēmuma 137. apsvērumā minētā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem nodrošina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Bankas bilances struktūra būs ilgtspējīga. Arī vērtspapīru un citu tādu darbību pārdošana, kas nav pamatdarbības, nostiprinās Bankas likviditātes pozīciju. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes pozīciju, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu atļaut tām nodrošināt likviditāti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam un atbilstoši valsts garantētajai ĀLP.

| (330) | Lai samazinātu savas finansējuma izmaksas, Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būtiski veicinās Bankas pirmsuzkrājumu rentabilitātes uzlabošanos. |
| --- | --- |

(330)

Lai samazinātu savas finansējuma izmaksas, Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būtiski veicinās Bankas pirmsuzkrājumu rentabilitātes uzlabošanos.

| (331) | Kopš krīzes sākuma Banka ir veikusi apjomīgus iegādes darījumus, kas būtiski palielināja tās lielumu un noguldījumu bāzi. Banka veiksmīgi integrēja iegādātos uzņēmumus ļoti īsā laikā. Pašlaik Banka cenšas īstenot visas sinerģijas, kas ir iespējamas pēc minētajiem pārņemšanas darījumiem. Tā ir sākusi racionalizēt savu komerctīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (115). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas Grieķijā būs samazinājušās vēl par [...] % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai sasniegtu minēto mērķi, Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka samazinās savu filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz [...] un [...], ar maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā EUR [...] miljardi. Paredzamā izmaksu attiecība pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka nekā [...] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē. |
| --- | --- |

(331)

Kopš krīzes sākuma Banka ir veikusi apjomīgus iegādes darījumus, kas būtiski palielināja tās lielumu un noguldījumu bāzi. Banka veiksmīgi integrēja iegādātos uzņēmumus ļoti īsā laikā. Pašlaik Banka cenšas īstenot visas sinerģijas, kas ir iespējamas pēc minētajiem pārņemšanas darījumiem. Tā ir sākusi racionalizēt savu komerctīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (115). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas Grieķijā būs samazinājušās vēl par [...] % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai sasniegtu minēto mērķi, Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka samazinās savu filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz [...] un [...], ar maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā EUR [...] miljardi. Paredzamā izmaksu attiecība pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka nekā [...] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.

| (332) | Vēl viena svarīga joma ir INA apstrāde, jo uz 2013. gada 31. decembri to īpatsvars bija 36 % no Bankas portfeļa (116). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (ierobežojumus, nodrošinājumu segumu) un koncentrēties uz pamatdarbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz tās kredītpolitiku, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, tostarp aizdevumu pārstrukturēšanā, kā aprakstīts 141. apsvērumā. |
| --- | --- |

(332)

Vēl viena svarīga joma ir INA apstrāde, jo uz 2013. gada 31. decembri to īpatsvars bija 36 % no Bankas portfeļa (116). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (ierobežojumus, nodrošinājumu segumu) un koncentrēties uz pamatdarbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz tās kredītpolitiku, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, tostarp aizdevumu pārstrukturēšanā, kā aprakstīts 141. apsvērumā.

7.6.2.2.   Korporatīvā pārvaldība

| (333) | Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā, ka pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF pieder Bankas akciju kontrolpakete, bet ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt arī dažiem privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder garantijas, un tādējādi tie gūtu pilnas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanas periodā strauji paaugstinātos. Tā kā šāda situācija var izraisīt bezrūpīgas rīcības risku, 2013. gadā Banka un HFSF vienojās par īpašu attiecību regulējumu. Minētā vienošanās pasargā Bankas ikdienas darbību no jebkādas tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīga riska uzņemšanos, organizējot atbilstošas apspriežu procedūras. Banka ir arī apņēmusies cieši uzraudzīt savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi atzīmē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(333)

Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā, ka pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF pieder Bankas akciju kontrolpakete, bet ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt arī dažiem privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder garantijas, un tādējādi tie gūtu pilnas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanas periodā strauji paaugstinātos. Tā kā šāda situācija var izraisīt bezrūpīgas rīcības risku, 2013. gadā Banka un HFSF vienojās par īpašu attiecību regulējumu. Minētā vienošanās pasargā Bankas ikdienas darbību no jebkādas tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīga riska uzņemšanos, organizējot atbilstošas apspriežu procedūras. Banka ir arī apņēmusies cieši uzraudzīt savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi atzīmē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.

7.6.2.3.   Starptautiskās darbības

| (334) | Dažas no Bankas starptautiskajām darbībām iepriekš ir samazinājušas tās kapitālu un likviditāti, kā paskaidrots 323. apsvērumā. |
| --- | --- |

(334)

Dažas no Bankas starptautiskajām darbībām iepriekš ir samazinājušas tās kapitālu un likviditāti, kā paskaidrots 323. apsvērumā.

| (335) | Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka turpinās koncentrēties uz savu vietējo tirgu. Tā jau ir pārdevusi savu meitasuzņēmumu Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā ir arī sākusi racionalizēt pārējos meitasuzņēmumus, nostiprināt aizdevumu parakstīšanas procesu un mazināt meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Tā plāno arī turpmāk racionalizēt savu tīklu saglabātajos meitasuzņēmumos, kā aprakstīts 130. apsvērumā. |
| --- | --- |

(335)

Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka turpinās koncentrēties uz savu vietējo tirgu. Tā jau ir pārdevusi savu meitasuzņēmumu Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā ir arī sākusi racionalizēt pārējos meitasuzņēmumus, nostiprināt aizdevumu parakstīšanas procesu un mazināt meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Tā plāno arī turpmāk racionalizēt savu tīklu saglabātajos meitasuzņēmumos, kā aprakstīts 130. apsvērumā.

| (336) | Tāpēc kopējais ārvalstu aktīvu apjoms nākotnē samazināsies. Pārstrukturēšanas perioda beigās tie veidos [...] daļu no Bankas kopējās bilances. |
| --- | --- |

(336)

Tāpēc kopējais ārvalstu aktīvu apjoms nākotnē samazināsies. Pārstrukturēšanas perioda beigās tie veidos [...] daļu no Bankas kopējās bilances.

| (337) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Banka būs pietiekami pārstrukturējusi šādus ārvalstu uzņēmumus un samazinājusi to lielumu, lai izvairītos no papildu kapitāla vajadzību rašanās un likviditātes deficīta nākotnē. Arī šā lēmuma 138. apsvērumā izklāstītās saistības atturēties no lielu kapitāla summu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos palīdz nodrošināt, ka ārvalstu meitasuzņēmumi neapdraud Bankas kapitāla vai likviditātes pozīciju. |
| --- | --- |

(337)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Banka būs pietiekami pārstrukturējusi šādus ārvalstu uzņēmumus un samazinājusi to lielumu, lai izvairītos no papildu kapitāla vajadzību rašanās un likviditātes deficīta nākotnē. Arī šā lēmuma 138. apsvērumā izklāstītās saistības atturēties no lielu kapitāla summu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos palīdz nodrošināt, ka ārvalstu meitasuzņēmumi neapdraud Bankas kapitāla vai likviditātes pozīciju.

7.6.2.4.   Secinājums par dzīvotspēju

| (338) | Pamatscenārijs, kas aprakstīts 2.4. iedaļā, liecina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs gūt peļņu, kas ļauj tai segt visas izmaksas un gūt atbilstošu kapitāla atdevi, ņemot vērā tās riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla pozīcija saglabāsies apmierinošā līmenī. |
| --- | --- |

(338)

Pamatscenārijs, kas aprakstīts 2.4. iedaļā, liecina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs gūt peļņu, kas ļauj tai segt visas izmaksas un gūt atbilstošu kapitāla atdevi, ņemot vērā tās riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla pozīcija saglabāsies apmierinošā līmenī.

| (339) | Visbeidzot, Komisija ņem vērā nelabvēlīgo scenāriju, kas aprakstīts Bankas pārstrukturēšanas plānā, kuru iesniegušas Grieķijas iestādes. Minētā scenārija pamatā ir vairāki ar HFSF saskaņoti pieņēmumi. Tajā ir ņemta vērā dziļāka un ilgāka ekonomikas lejupslīde, kā arī lielāka nekustamo īpašumu cenu deflācija. Pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka Banka spēj izturēt saprātīgu spriedzi, jo pat nelabvēlīgā scenārija gadījumā Banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām saglabā rentabilitāti un ir pietiekami kapitalizēta. |
| --- | --- |

(339)

Visbeidzot, Komisija ņem vērā nelabvēlīgo scenāriju, kas aprakstīts Bankas pārstrukturēšanas plānā, kuru iesniegušas Grieķijas iestādes. Minētā scenārija pamatā ir vairāki ar HFSF saskaņoti pieņēmumi. Tajā ir ņemta vērā dziļāka un ilgāka ekonomikas lejupslīde, kā arī lielāka nekustamo īpašumu cenu deflācija. Pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka Banka spēj izturēt saprātīgu spriedzi, jo pat nelabvēlīgā scenārija gadījumā Banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām saglabā rentabilitāti un ir pietiekami kapitalizēta.

| (340) | Papildu kapitāla summa, kas piesaistīta 2014. gadā, proti, EUR 1 750 miljoni, ir pietiekama, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testā noteikto pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka arī izdarīja 2014. gada maijā (117). [...] Komisija atgādina, ka kapitāla vajadzību novērtējumā atbilstoši pamatscenārijam Grieķijas Banka jau ieviesa vairākas korekcijas, kā rezultātā palielinājās aplēstās kapitāla vajadzības salīdzinājumā ar kapitāla vajadzībām, ko Banka bija aplēsusi savā pamatscenārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Grieķijas Banka kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam ir aplēsusi, pieņemot, ka būs konkrēts spriedzes līmenis. Lai secinātu, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankai jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls to kapitāla vajadzību apmierināšanai, kuras Grieķijas Banka aplēsusi atbilstoši spriedzes scenārijam, jo aplēstais līmenis ir saistīts ar augstu spriedzes līmeni un 2014. gada marta kapitāla piesaiste liecina, ka Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem. |
| --- | --- |

(340)

Papildu kapitāla summa, kas piesaistīta 2014. gadā, proti, EUR 1 750 miljoni, ir pietiekama, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testā noteikto pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka arī izdarīja 2014. gada maijā (117). [...] Komisija atgādina, ka kapitāla vajadzību novērtējumā atbilstoši pamatscenārijam Grieķijas Banka jau ieviesa vairākas korekcijas, kā rezultātā palielinājās aplēstās kapitāla vajadzības salīdzinājumā ar kapitāla vajadzībām, ko Banka bija aplēsusi savā pamatscenārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Grieķijas Banka kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam ir aplēsusi, pieņemot, ka būs konkrēts spriedzes līmenis. Lai secinātu, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankai jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls to kapitāla vajadzību apmierināšanai, kuras Grieķijas Banka aplēsusi atbilstoši spriedzes scenārijam, jo aplēstais līmenis ir saistīts ar augstu spriedzes līmeni un 2014. gada marta kapitāla piesaiste liecina, ka Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.

| (341) | Pozitīvi ir arī tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus spekulatīvās kategorijas vērtspapīros, jo tas palīdzēs saglabāt tās kapitāla un likviditātes pozīcijas. |
| --- | --- |

(341)

Pozitīvi ir arī tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus spekulatīvās kategorijas vērtspapīros, jo tas palīdzēs saglabāt tās kapitāla un likviditātes pozīcijas.

| (342) | Tāpēc tiek secināts, ka jau īstenotā pārstrukturēšana apvienojumā ar ierosināto papildu pārstrukturēšanu ir pietiekama, lai atjaunotu Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(342)

Tāpēc tiek secināts, ka jau īstenotā pārstrukturēšana apvienojumā ar ierosināto papildu pārstrukturēšanu ir pietiekama, lai atjaunotu Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

7.6.3.   Pašu ieguldījums un sloga sadalījums

| (343) | Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Tādējādi bankām būtu jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi. |
| --- | --- |

(343)

Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Tādējādi bankām būtu jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi.

7.6.3.1.   Bankas pašu ieguldījums – uzņēmumu atsavināšana un izmaksu samazināšana

| (344) | Banka jau ir atsavinājusi mazus ārvalstu uzņēmumus (Amerikas Savienotajās Valstīs) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no sava portfeļa, lai uzlabotu savu kapitāla pietiekamību un likviditātes pozīciju. Pārstrukturēšanās plānā ir paredzēts samazināt tās ārvalstu darbību īpatsvaru, kā aprakstīts 125.–129. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto īpatsvara samazināšanu un uzņēmumu atsavināšanu, pēc saistību īstenošanas, kas attiecas uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs būtiski samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni [...]. Bankas starptautisko aktīvu racionalizācija arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka atbalsts nākotnē atkal būs vajadzīgs. Tādējādi tā palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam. |
| --- | --- |

(344)

Banka jau ir atsavinājusi mazus ārvalstu uzņēmumus (Amerikas Savienotajās Valstīs) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no sava portfeļa, lai uzlabotu savu kapitāla pietiekamību un likviditātes pozīciju. Pārstrukturēšanās plānā ir paredzēts samazināt tās ārvalstu darbību īpatsvaru, kā aprakstīts 125.–129. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto īpatsvara samazināšanu un uzņēmumu atsavināšanu, pēc saistību īstenošanas, kas attiecas uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs būtiski samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni [...]. Bankas starptautisko aktīvu racionalizācija arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka atbalsts nākotnē atkal būs vajadzīgs. Tādējādi tā palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam.

| (345) | Lai ierobežotu savas kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu savu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai paplašināšanai, kā aprakstīts 138. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās saistības nodrošina, ka Banka neveiks dārgus iegādes darījumus. |
| --- | --- |

(345)

Lai ierobežotu savas kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu savu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai paplašināšanai, kā aprakstīts 138. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās saistības nodrošina, ka Banka neveiks dārgus iegādes darījumus.

| (346) | Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā norādīts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbinieku skaits tiek samazināts, un algas tiek koriģētas uz leju. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ierobežot atalgojumu Bankas vadītājiem, [...]. |
| --- | --- |

(346)

Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā norādīts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbinieku skaits tiek samazināts, un algas tiek koriģētas uz leju. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ierobežot atalgojumu Bankas vadītājiem, [...].

7.6.3.2.   Sloga sadalījums starp vēsturiskajiem akcionāriem un tirgū piesaistītais jaunais kapitāls

| (347) | Bankas vēsturiskos akcionārus vājināja tiesību emisija, kas tika pabeigta 2009. gadā (118), un vēlāk arī HFSF rekapitalizācija (pasākums B4) un privātā kapitāla piesaiste 2013. gadā un 2014. gada martā. Piemēram, akciju daļa, kas piederēja Bankas akcionāriem, starp kuriem tolaik bija ieguldītāji, kas iepludināja naudu 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 2,3 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā kopš 2008. gada. Papildus minētajam sloga sadalījumam starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš krīzes sākuma 2008. gadā ir piesaistījusi ievērojamu privātā kapitāla summu, proti, EUR 807 miljonus 2009. gadā, EUR 1 444 miljonus 2013. gadā un EUR 1 750 miljonus 2014. gadā. |
| --- | --- |

(347)

Bankas vēsturiskos akcionārus vājināja tiesību emisija, kas tika pabeigta 2009. gadā (118), un vēlāk arī HFSF rekapitalizācija (pasākums B4) un privātā kapitāla piesaiste 2013. gadā un 2014. gada martā. Piemēram, akciju daļa, kas piederēja Bankas akcionāriem, starp kuriem tolaik bija ieguldītāji, kas iepludināja naudu 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 2,3 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā kopš 2008. gada. Papildus minētajam sloga sadalījumam starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš krīzes sākuma 2008. gadā ir piesaistījusi ievērojamu privātā kapitāla summu, proti, EUR 807 miljonus 2009. gadā, EUR 1 444 miljonus 2013. gadā un EUR 1 750 miljonus 2014. gadā.

7.6.3.3.   Sloga sadalījums starp subordinēto parādzīmju turētājiem

| (348) | Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētāji ir snieguši ieguldījumu Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Banka ir veikusi vairākus saistību pārvaldības pasākumus, lai radītu kapitālu, kā aprakstīts 134. apsvērumā. |
| --- | --- |

(348)

Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētāji ir snieguši ieguldījumu Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Banka ir veikusi vairākus saistību pārvaldības pasākumus, lai radītu kapitālu, kā aprakstīts 134. apsvērumā.

| (349) | Neapmaksātajiem instrumentiem piemēro kupona aizliegumu, kas minēts 143. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir nodrošināts atbilstošs sloga sadalījums starp Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētājiem un ka šajā ziņā Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

(349)

Neapmaksātajiem instrumentiem piemēro kupona aizliegumu, kas minēts 143. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir nodrošināts atbilstošs sloga sadalījums starp Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētājiem un ka šajā ziņā Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības ir izpildītas.

7.6.3.4.   Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu

| (350) | Salīdzinājumā ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu pašu ieguldījums un sloga sadalījums, jo īpaši aktīvu pārdošanas un reģistrēto aizdevumu racionalizācijas veidā, ir daudz mazāks, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Racionalizācija attiecas tikai uz ārvalstu darbībām, kas ir ierobežota daļa no Bankas vispārējām darbībām (119), un pārstrukturēšana neparedz iegrāmatoto aizdevumu un noguldījumu apjoma samazināšanu Grieķijā, kas – gluži pretēji – pēdējā gada laikā pēc iegādes darījumiem ir krasi palielinājies. Tomēr Komisija ņem vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un jo īpaši to, ka saņemtais atbalsts daļēji atbilst atbrīvojumam, kas noteikts 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu. Komisija arī pozitīvi atzīmē to, ka Banka piesaistīja tirgū EUR 1 444 miljonus 2013. gada maijā un EUR 1 750 miljonus 2014. gada martā, [...]. Turklāt 2014. gada martā kapitāls tika piesaistīts par tādu cenu par akciju, kas vienāda ar cenu par akciju, par kādu HFSF parakstījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (pasākums B4). Tādējādi augstā emisijas cena ierobežoja HFSF vājināšanos. Banka arī atmaksāja priekšrocību akcijas (pasākums A). Ņemot vērā visus šos aspektus, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti pietiekami pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumi, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(350)

Salīdzinājumā ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu pašu ieguldījums un sloga sadalījums, jo īpaši aktīvu pārdošanas un reģistrēto aizdevumu racionalizācijas veidā, ir daudz mazāks, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Racionalizācija attiecas tikai uz ārvalstu darbībām, kas ir ierobežota daļa no Bankas vispārējām darbībām (119), un pārstrukturēšana neparedz iegrāmatoto aizdevumu un noguldījumu apjoma samazināšanu Grieķijā, kas – gluži pretēji – pēdējā gada laikā pēc iegādes darījumiem ir krasi palielinājies. Tomēr Komisija ņem vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un jo īpaši to, ka saņemtais atbalsts daļēji atbilst atbrīvojumam, kas noteikts 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu. Komisija arī pozitīvi atzīmē to, ka Banka piesaistīja tirgū EUR 1 444 miljonus 2013. gada maijā un EUR 1 750 miljonus 2014. gada martā, [...]. Turklāt 2014. gada martā kapitāls tika piesaistīts par tādu cenu par akciju, kas vienāda ar cenu par akciju, par kādu HFSF parakstījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (pasākums B4). Tādējādi augstā emisijas cena ierobežoja HFSF vājināšanos. Banka arī atmaksāja priekšrocību akcijas (pasākums A). Ņemot vērā visus šos aspektus, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti pietiekami pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumi, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam.

7.6.4.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (351) | Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jābūt ierosinātiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šādiem pasākumiem jābūt vērstiem arī uz bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem un jānodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots pretkonkurences darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(351)

Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jābūt ierosinātiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šādiem pasākumiem jābūt vērstiem arī uz bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem un jānodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots pretkonkurences darbību finansēšanai.

| (352) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta summu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta summa gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, kā arī sloga sadalījums un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitāla atbalstu, kas vienāds ar 23,7 % no Bankas RSA (120). Turklāt Banka 2010. gadā ieguva likviditātes garantijas EUR 9,9 miljardu vērtībā un valsts obligāciju aizņēmumus par summu EUR 1,3 miljardi, kas kopā ir gandrīz 25 % no Bankas bilances vērtības. Tāpat Banka arī saņēma valsts garantēto ĀLP. Tāpēc, ņemot vērā lielo atbalsta summu, ir nepieciešami pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā ir liela. ATE Transferred Activities, Geniki, MBG un Cypriot Transferred Activities iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc minēto banku iegādes Bankas noguldījumu tirgus daļa Grieķijā 2013. gada beigās bija 29 %, savukārt tās mājokļa hipotēku, patēriņa aizdevumu un korporatīvo aizdevumu tirgu daļas bija attiecīgi 25 %, 22 % un 35 % (salīdzinājumā ar attiecīgi 10 %, 8 %, 8 % un 14 % 2011. gadā) (121). |
| --- | --- |

(352)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta summu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta summa gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, kā arī sloga sadalījums un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitāla atbalstu, kas vienāds ar 23,7 % no Bankas RSA (120). Turklāt Banka 2010. gadā ieguva likviditātes garantijas EUR 9,9 miljardu vērtībā un valsts obligāciju aizņēmumus par summu EUR 1,3 miljardi, kas kopā ir gandrīz 25 % no Bankas bilances vērtības. Tāpat Banka arī saņēma valsts garantēto ĀLP. Tāpēc, ņemot vērā lielo atbalsta summu, ir nepieciešami pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā ir liela. ATE Transferred Activities, Geniki, MBG un Cypriot Transferred Activities iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc minēto banku iegādes Bankas noguldījumu tirgus daļa Grieķijā 2013. gada beigās bija 29 %, savukārt tās mājokļa hipotēku, patēriņa aizdevumu un korporatīvo aizdevumu tirgu daļas bija attiecīgi 25 %, 22 % un 35 % (salīdzinājumā ar attiecīgi 10 %, 8 %, 8 % un 14 % 2011. gadā) (121).

| (353) | Komisija atgādina, ka Bankas grūtības lielā mērā izraisīja ārēji triecieni, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī ekonomikas lejupslīde, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā tas jau minēts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 74. apsvērumā. Tāpēc nav tik lielas vajadzības pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem. Kā apspriests šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu kropļojošā ietekme ir mazāka, ņemot vērā minētos faktorus, tāpat kā mazāka ir arī vajadzība pēc konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var pieņemt, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielajām tirgus daļām, pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta bilances un aizdevumu racionalizācija Grieķijā. Tomēr būtu problemātiski, ja banka, kas vienīgā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām saņem vislielāko atbalstu un kas ir visvairāk augusi, pēdējos gados pārņemot citus uzņēmumus, pārstrukturēšanas periodā turpinātu augt straujāk nekā tirgus, iespējams, izstumjot bankas, kas saņem mazāku atbalstu. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē saistības nodrošināt, ka Bankas izaugsme nebūs straujāka par tirgus izaugsmi. |
| --- | --- |

(353)

Komisija atgādina, ka Bankas grūtības lielā mērā izraisīja ārēji triecieni, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī ekonomikas lejupslīde, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā tas jau minēts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 74. apsvērumā. Tāpēc nav tik lielas vajadzības pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem. Kā apspriests šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu kropļojošā ietekme ir mazāka, ņemot vērā minētos faktorus, tāpat kā mazāka ir arī vajadzība pēc konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var pieņemt, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielajām tirgus daļām, pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta bilances un aizdevumu racionalizācija Grieķijā. Tomēr būtu problemātiski, ja banka, kas vienīgā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām saņem vislielāko atbalstu un kas ir visvairāk augusi, pēdējos gados pārņemot citus uzņēmumus, pārstrukturēšanas periodā turpinātu augt straujāk nekā tirgus, iespējams, izstumjot bankas, kas saņem mazāku atbalstu. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē saistības nodrošināt, ka Bankas izaugsme nebūs straujāka par tirgus izaugsmi.

| (354) | Tomēr Komisija ņem vērā, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ir ļāvušas Bankai turpināt tās darbības ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(354)

Tomēr Komisija ņem vērā, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ir ļāvušas Bankai turpināt tās darbības ārvalstu tirgos.

| (355) | Komisija norāda, ka papildus jau īstenotajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās pārstrukturēt savus ārvalstu aktīvus un samazināt to īpatsvaru līdz 2018. gada 30. jūnijam (122). Turklāt Banka uzņēmās saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tāpēc atbalsts netiks izmantots, lai kropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(355)

Komisija norāda, ka papildus jau īstenotajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās pārstrukturēt savus ārvalstu aktīvus un samazināt to īpatsvaru līdz 2018. gada 30. jūnijam (122). Turklāt Banka uzņēmās saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tāpēc atbalsts netiks izmantots, lai kropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.

| (356) | Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka neveiks dārgus pārņemšanas darījumus, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, ka atbalsts tiek izmantots tikai, lai atbalstītu Grieķijas banku darbību dzīvotspējas atjaunošanu, nevis, piemēram, lai palielinātu izaugsmi ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(356)

Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka neveiks dārgus pārņemšanas darījumus, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, ka atbalsts tiek izmantots tikai, lai atbalstītu Grieķijas banku darbību dzīvotspējas atjaunošanu, nevis, piemēram, lai palielinātu izaugsmi ārvalstu tirgos.

| (357) | Saistības samazināt procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā un kas tagad ir pārmērīgi lieli, arī nodrošina to, ka atbalsts netiks izmantots, lai finansētu neilgtspējīgas noguldījumu pieņemšanas stratēģijas, kas kropļo konkurenci Grieķijas tirgū. Līdzīgi arī saistības īstenot stingras pamatnostādnes attiecībā uz likmju noteikšanu jauniem aizdevumiem, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai kropļot konkurenci Grieķijas tirgū ar neatbilstošām klientiem piešķirto aizdevumu likmju noteikšanas stratēģijām. |
| --- | --- |

(357)

Saistības samazināt procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā un kas tagad ir pārmērīgi lieli, arī nodrošina to, ka atbalsts netiks izmantots, lai finansētu neilgtspējīgas noguldījumu pieņemšanas stratēģijas, kas kropļo konkurenci Grieķijas tirgū. Līdzīgi arī saistības īstenot stingras pamatnostādnes attiecībā uz likmju noteikšanu jauniem aizdevumiem, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai kropļot konkurenci Grieķijas tirgū ar neatbilstošām klientiem piešķirto aizdevumu likmju noteikšanas stratēģijām.

| (358) | Ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aprakstīto īpašo situāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekami aizsardzības pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(358)

Ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aprakstīto īpašo situāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekami aizsardzības pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

7.6.5.   Uzraudzība

| (359) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Kā noteikts Grieķijas paustajās saistībās (123), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2018. gada 31. decembrim, pārraudzības pilnvarnieks, ko iecēlusi Banka ar Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs, kā tiek izpildītas saistības, ko Grieķija uzņēmās attiecībā uz darbību pārstrukturēšanu Grieķijā un ārvalstīs un korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija secina, ka tiek nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība. |
| --- | --- |

(359)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Kā noteikts Grieķijas paustajās saistībās (123), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2018. gada 31. decembrim, pārraudzības pilnvarnieks, ko iecēlusi Banka ar Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs, kā tiek izpildītas saistības, ko Grieķija uzņēmās attiecībā uz darbību pārstrukturēšanu Grieķijā un ārvalstīs un korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija secina, ka tiek nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.

7.6.6.   Secinājums par pasākumu A, B1, B2, B3 un B4 atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (360) | Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāns, to vērtējot apvienojumā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir atbilstošs attiecībā uz sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu, ir piemērots, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, ko rada šajā lēmumā izvērtētie atbalsta pasākumi, un ir samērīgs. Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem. |
| --- | --- |

(360)

Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāns, to vērtējot apvienojumā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir atbilstošs attiecībā uz sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu, ir piemērots, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, ko rada šajā lēmumā izvērtētie atbalsta pasākumi, un ir samērīgs. Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem.

8.   SECINĀJUMS

| (361) | Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms to oficiālās paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(361)

Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms to oficiālās paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Šādi pasākumi, ko īstenojusi Grieķija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:

| a) | ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija (pasākums L2); |
| --- | --- |

a)

ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija (pasākums L2);

| b) | otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (HFSF) piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2); |
| --- | --- |

b)

otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (HFSF) piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);

| c) | saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3); |
| --- | --- |

c)

saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);

| d) | rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un |
| --- | --- |

d)

rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un

| e) | rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C). |
| --- | --- |

e)

rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).

2.   Ņemot vērā 2014. gada 25. jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Piraeus Bank Group, kurā ietverta Piraeus Bank S.A. un visi tās meitasuzņēmumi un filiāles, kā arī saistības, ko minētajā datumā uzņēmās Grieķija, šāds valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:

| a) | Grieķijas īstenotā kapitāla iepludināšana Piraeus Bank S.A. EUR 750 miljonu apmērā 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši rekapitalizācijas shēmai (pasākums A); |
| --- | --- |

a)

Grieķijas īstenotā kapitāla iepludināšana Piraeus Bank S.A. EUR 750 miljonu apmērā 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši rekapitalizācijas shēmai (pasākums A);

| b) | ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija kopš 2011. gada jūlija, par summu, kas uz 2012. gada 31. decembri bija EUR 30,4 miljardi (pasākums L2); |
| --- | --- |

b)

ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija kopš 2011. gada jūlija, par summu, kas uz 2012. gada 31. decembri bija EUR 30,4 miljardi (pasākums L2);

| c) | pirmā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 4,7 miljardu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada maijā (pasākums B1); |
| --- | --- |

c)

pirmā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 4,7 miljardu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada maijā (pasākums B1);

| d) | otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2); |
| --- | --- |

d)

otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);

| e) | saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3); |
| --- | --- |

e)

saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);

| f) | rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un |
| --- | --- |

f)

rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un

| g) | rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C). |
| --- | --- |

g)

rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 23. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Sk. Komisijas 2012. gada 27. jūlija Lēmumu par valsts atbalstu Nr. SA.34826 (2012/C, ex 2012/NN) “Piraeus Bank rekapitalizācija, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds” (OV C 359, 21.11.2012., 43. lpp.).

1

Piraeus Bank

(2)  Komisijas 2008. gada 19. novembra Lēmums par valsts atbalstu N 560/2008 “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (OV C 125, 5.6.2009., 6. lpp.). Tas tika reģistrēts ar numuru SA.26678 (N 560/2008). Shēmu vēlāk grozīja un tās darbības termiņu pagarināja, kā aprakstīts 4. zemsvītras piezīmē.

2

(3)  “Banka” nozīmē Piraeus Bank Group.

3

Piraeus Bank Group

(4)  Grieķija 2009. gada 2. septembrī paziņoja par vairākiem atbalsta pasākumu grozījumiem un šo pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2009. gada 31. decembrim; Komisija šīs izmaiņas apstiprināja 2009. gada 18. septembrī (sk. Komisijas 2009. gada 18. septembra Lēmumu par valsts atbalstu N 504/2009 “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa pagarināšana un to grozīšana” (OV C 264, 6.11.2009., 5. lpp.)). Komisija 2010. gada 25. janvārī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa otro pagarināšanu līdz 2010. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2010. gada 25. janvāra Lēmumu par valsts atbalstu N 690/2009 “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa pagarināšana” (OV C 57, 9.3.2010., 6. lpp.)). Komisija 2010. gada 30. jūnijā apstiprināja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un minēto pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2010. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2010. gada 30. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu N 260/2010 “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa pagarināšana” (OV C 238, 3.9.2010., 3. lpp.)). Komisija 2010. gada 21. decembrī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2011. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2010. gada 21. decembra Lēmumu par valsts atbalstu SA.31998 (2010/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa ceturtā pagarināšana” (OV C 53, 19.2.2011., 2. lpp.)). Komisija 2011. gada 4. aprīlī apstiprināja grozījumus (sk. Komisijas 2011. gada 4. aprīļa Lēmumu par valsts atbalstu SA.32767 (2011/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu grozīšana” (OV C 164, 2.6.2011., 8. lpp.)). Komisija 2011. gada 27. jūnijā apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2011. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2011. gada 27. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu SA.33153 (2011/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa piektā pagarināšana” (OV C 274, 17.9.2011., 6. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. februārī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2012. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2012. gada 6. februāra Lēmumu par valsts atbalstu SA.34149 (2011/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa sestā pagarināšana” (OV C 101, 4.4.2012., 2. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. jūlijā apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2012. gada 6. jūlija Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.35002 (2012/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās atbalsta shēmas termiņa pagarināšana” (OV C 77, 15.3.2013., 14. lpp.)). Komisija 2013. gada 22. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2013. gada 22. janvāra Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.35999 (2012/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšana” (OV C 162, 7.6.2013., 6. lpp.)). Komisija 2013. gada 25. jūlijā apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2013. gada 25. jūlija Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.36956 (2013/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšana”, vēl nav publicēts). Komisija 2014. gada 14. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšanu līdz 2014. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2014. gada 14. janvāra Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.37958 (2013/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšana”, vēl nav publicēts).

4

(5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  HFSF2012. gada 24. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

6

HFSF

(7)  Komisija reģistrēja minētos pasākumus kā lietu SA.36005 (2013/NN).

7

(8)  Komisijas 2011. gada 23. maija Lēmums par valsts atbalstu SA.31154 “Grieķijas Lauksaimniecības bankas pārstrukturēšana” (OV C 317, 29.10.2011., 4. lpp.).

8

(9)  “Pirkšana un pārņemšana” ir noregulējuma procedūra, kas ietver likvidācijas procesā esošās juridiskās personas augstas kvalitātes aktīvu un saistību identificēšanu un pārdošanu izsolē, lai nodotu tos dzīvotspējīgam uzņēmumam.

9

(10)  Komisijas 2013. gada 3. maija Lēmums par valsts atbalstu SA.35460 “Likvidācijas atbalsts ATE bankas noregulējumam” (OV C 261, 10.9.2013., 1. lpp.).

10

ATE

(11)  Sk. 2.3.3.3. iedaļu.

11

(12)  Eurogrupas sanāksme ir sanāksme, kurā tiekas eurozonas valstu finanšu ministri, respektīvi, to dalībvalstu finanšu ministri, kuras ir pieņēmušas euro par savu valsts valūtu.

12

(13)  Sk. 2.3.3.3. iedaļu.

13

(14)  Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Otrā ekonomikas korekciju programma Grieķijai – 2012. gada marts, 17. lpp., pieejama tiešsaistē vietnē

14

Otrā ekonomikas korekciju programma Grieķijai – 2012. gada marts

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

(15)  Sk. II sadaļu “Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana”Ziņojumā par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, Grieķijas Banka, 2012. gada decembris, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

15

Ziņojumā par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu

(16)  Finanšu ministrijas 2012. gada 9. marta paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

16

(17)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi, 106. lpp.

17

(18)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi, 104. lpp.

19

(20)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas visas kopā veido Eurosistēmu, kas ir eurozonas centrālo banku sistēma.

21

(22)  Finanšu ministrijas 2012. gada 3. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

22

Šāda sava parāda atpirkšana par cenu, kas bija ievērojami zemāka par nominālvērtību, ļāva Grieķijai būtiski samazināt tās parādu.

(23)  Ja šāda atpirkšana nebūtu notikusi, minēto jauno GVO tirgus vērtība būtu varējusi palielināties atkarībā no tādu tirgus rādītāju izmaiņām kā procentu likmes un iespējamība, ka Grieķija nepildīs savas saistības.

23

(24)  Ieskaitot paredzamos zaudējumus no jaunu aizdevumu izsniegšanas Grieķijā laikposmā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim.

24

(25)  KZP par ārvalstu riska ietekmi tika aprēķinātas pēc ārvalstu nodokļu atskaitīšanas un ņemot vērā izmantošanas saistības, kas tobrīd bija iesniegtas Konkurences politikas ģenerāldirektorātam.

25

(26)  NBG aizdevumu zaudējumu rezerves uz 2013. gada 30. jūniju formāli no First Business Bank un Probank uzkrājumiem.

26

NBG

First Business Bank

Probank

(27)  Eurobank aizdevumu zaudējumu rezerves uz 2013. gada 30. jūniju formāli no uzkrājumiem bankās New Hellenic Postbank un New Proton Bank, kas tika iegādāti 2013. gada augustā.

27

Eurobank

New Hellenic Postbank

New Proton Bank

| Avots: | Grieķijas Banka, Grieķijas banku nozares 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp. |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

Grieķijas Banka, Grieķijas banku nozares 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.

Grieķijas banku nozares 2013. gada spriedzes tests

(28)  Ziņojums par 2012. gadu, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

28

(29)  Sk. 2. tabulu.

29

(30)  Attiecībā uz 2012. gadu šajā summā nav iekļauts abu pārejas rekapitalizāciju finansējums, ko saņēmusi Banka. Summā par 2013. gadu ir iekļauts viss 2013. gada pavasara rekapitalizācijas finansējums.

30

(31)  Ieskaitot ATE un Geniki.

31

ATE

Geniki.

(32)  Ieskaitot ATE, Geniki, triju Kipras banku filiāles Grieķijā un MBG.

32

ATE, Geniki

MBG

| Avots: | 2011. un 2012. gada pārskati, 2013. gada finanšu atskaites. |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

2011. un 2012. gada pārskati, 2013. gada finanšu atskaites.

(33)  Sk. 2. tabulu.

33

(34)  Sk. 2.3.1.2. iedaļu “Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam”.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

35

(36)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. lpp.

36

(37)  Sk. Lēmuma par ATE likvidāciju 27. apsvērumu.

37

ATE

(38)  Grieķijas Banku asociācija, dati pieejami tiešsaistē vietnē: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf.

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

39

(40)  Biznesa noslēpums.

40

(41)  Ziņojumu sagatavoja PIMCO; tas ir datēts ar 2013. gada 1. februāri, un tā nosaukums ir Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus (“Neatkarīga uzticamības pārbaude attiecībā uz banku sistēmu Kiprā”). Kapitāla aplēses tika veiktas gan atbilstoši makroekonomiskajam pamatscenārijam, gan nelabvēlīgajam scenārijam. Piemērojamais atsauces datums šim nolūkam bija 2012. gada 30. jūnijs, un prognozes periods tika noteikts no 2012. gada 30. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam.

41

PIMCO

Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus

(42)  Sk. 101. apsvērumu.

42

(43)  Turpat.

43

(44)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 51. lpp.

44

(45)  Termins “riska svērtie aktīvi” attiecas uz normatīvo kopējo rādītāju, pēc kura novērtē finanšu iestādes riska darījumus, un to izmanto uzraudzītāji, lai kontrolētu finanšu iestāžu kapitāla pietiekamību.

45

riska svērtie aktīvi

(46)  Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 7. novembra vēstuli Guarantees apply on the total amount of Emergency Liquidity Assistance (ELA) (“Garantijas attiecas uz ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) kopējo summu”).

46

Guarantees apply on the total amount of Emergency Liquidity Assistance (ELA)

(47)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 133. lpp.

47

(48)  Neskaitot rekapitalizācijas daļu, ko parakstīja HFSF, lai izpildītu kapitāla prasības, kas izrietēja no ATE Bank un triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes. Plašāku informāciju sk. 101. apsvērumā.

48

HFSF

ATE Bank

(49)  Pirmsparakstīšanas līgumā bija noteikts: “Faktiskais risks, kas maksājams Bankai, ietver EFSI obligācijas un visus kuponu maksājumus un uzkrātos procentus par EFSI obligācijām par laikposmu no obligāciju emisijas dienas līdz dienai, kad avanss tiek konvertēts pamatkapitālā un citos konvertējamos finanšu instrumentos, kā paredzēts šajā līgumā.”

49

(50)  Sk. 3. tabulu.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

51

(52)  Sk. 112. apsvērumu.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

57

(58)  Piemēram, 2014. gada 2. janvārī norunas cena bija EUR 1,7340, 2014. gada 2. jūlijā tā bija EUR 1,7680, 2015. gada 2. janvārī tā būs EUR 1,8105, 2015. gada 2. jūlijā tā būs EUR 1,8530 un tā tālāk.

58

(59)  Sk. 2.3.3.4. iedaļu.

59

(60)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 117. lpp.

60

(61)  Ieskaitot iemaksas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondā (“TEKE”).

61

TEKE

(62)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 128. lpp.

62

(63)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 117. lpp.

63

(64)  Pārstrukturēšanas plāna tabulas, kas iesniegtas 2014. gada 25. jūnijā, 133. lpp.

64

(65)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 117. lpp.

65

(66)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 136. lpp.

66

(67)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 128. lpp.

67

(68)  2012. gada pārskats attiecībā uz 2012. gada rādītājiem, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

68

Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 96. lpp., attiecībā uz 2014. gada rādītājiem.

(69)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 97. lpp.

69

(70)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 149. lpp.

70

(71)  Sk. “Saistības” pielikuma I nodaļā.

71

(72)  Sk. “Saistības” pielikuma I nodaļā.

72

(73)  Sk. “Saistības” pielikuma I nodaļā.

73

(74)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 44. lpp.

74

(75)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 147. lpp.

75

(76)  Sk. “Saistības” pielikuma II nodaļā.

76

(77)  Sk. “Saistības” pielikuma II nodaļā.

77

(78)  Sk pielikuma II nodaļu.

78

(79)  Sk pielikuma II nodaļu.

79

(80)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

80

(81)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

81

(82)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

82

(83)  Sk pielikuma III nodaļas C iedaļu.

83

(84)  “Visbeidzot, attiecībā uz HFSF izdotajām garantijām būtu jāprecizē, ka Grieķijas Republika prasīs Eiropas Komisijas apstiprinājumu, pirms Alpha Bank vai jebkura valsts struktūra (tostarp HFSF) veiks jebkādu garantiju atpirkšanu, lai Eiropas Komisija varētu pārbaudīt, vai paredzētā garantiju atpirkšana nav pretrunā valsts atlīdzības prasībām atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.”

84

HFSF

Alpha Bank

HFSF

(85)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

85

(86)  Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 64. apsvērums.

86

Piraeus

(87)  Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 68. apsvērums.

87

Piraeus

(88)  Sk. 35. apsvērumu.

88

(89)  Sk. 101. apsvērumu.

89

(90)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

90

(91)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem finanšu iestāžu labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

91

(92)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

92

(93)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

93

(94)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. lpp.

94

(95)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

95

(96)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 51. lpp.

96

(97)  Sk. Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 41. apsvērumu.

97

Piraeus

(98)  Jānorāda arī, ka Grieķija piešķīra atbalstu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, ko apstiprinājusi Komisija, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā arī ar HFSF starpniecību – arī HFSF izveide tika apstiprināta ar Komisijas lēmumu.

98

HFSF

HFSF

(99)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

99

(100)  Sk. 41. apsvērumu Komisijas lēmumā par lietu NN 51/2008 “Garantiju shēma bankām Dānijā” (OV C 273, 28.10.2008., 2. lpp.).

100

(101)  Sk. 96. apsvērumu – uzkrātie procenti tiek uzskatīti par HFSF papildu ieguldījumu, un tāpēc par to summu tika samazināts maksājums, kas HFSF bija jāveic Bankai, lai samaksātu 2013. gada pavasara rekapitalizācijas finansējumu.

101

HFSF

HFSF

(102)  Sk. arī 7.5.1. iedaļu.

102

(103)  Teorētiskās cenas bez parakstīšanās tiesībām (theoretical ex-right price – TERP) noteikšana ir vispārpieņemta tirgus metodika pamatkapitāla palielināšanas radītās atgūstamās vērtības samazinājuma ietekmes apmēra noteikšanai.

103

theoretical ex-right price – TERP

(104)  Sk. 55. apsvērumu.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689

105

(106)  Sk. 68. apsvērumu.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

108

(109)  Sk. 80. apsvērumu.

109

(110)  Komisijas 2013. gada 30. augusta Lēmums lietā SA.34724 “Banco Comercial Português (BCP) grupas pārstrukturēšana”, vēl nav publicēts.

110

Banco Comercial Português

BCP

(111)  Sk. 2. tabulu.

111

(112)  Sk. Pārstrukturēšanas paziņojuma 28. punktu un 320. apsvērumu Komisijas 2011. gada 5. aprīļa Lēmumā par pasākumiem C 11/09 (ex NN 53b/2008, NN 2/10 un N 19/10), ko veikusi Nīderlandes valsts attiecībā uz ABN AMRO Group NV (izveidota pēc Fortis Bank Nederland un ABN AMRO N apvienošanās) (OV L 333, 15.12.2011., 1. lpp.).

112

ABN AMRO Group NV

Fortis Bank Nederland

ABN AMRO N

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive

113

(114)  Komisija arī norāda, ka daļu no Bankas likviditātes vajadzībām rada netipiskais veids, kādā HFSF piedalījās pirmajā un otrajā pārejas rekapitalizācijā un 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. Patiešām – kā atlīdzību par savu dalību HFSF nodeva Bankai EFSI obligācijas, nevis pārskaitīja tai naudu. Bankas turējumā ir liels apjoms vidēja termiņa un ilgtermiņa EFSI obligāciju, kas palielina tās finansējuma vajadzības salīdzinājumā ar situāciju, ja rekapitalizācijas finansējums būtu samaksāts naudā. Šajā likviditātes vajadzību daļā neatspoguļojas neatbilstošs darbības modelis vai bilances struktūra. Tā automātiski izzudīs, tiklīdz beigsies EFSI obligāciju termiņš.

114

HFSF

HFSF

(115)  Sk. 116. apsvērumu.

115

(116)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 132. lpp.

116

(117)  Sk. 52. apsvērumu.

117

(118)  Sk. 132. apsvērumu.

118

(119)  Ierosinātā pašu ieguldījuma pasākuma apjoms jāsalīdzina ar Bankas lielumu pirms ATE Transferred Activities, Geniki, BCP un Cypriot Transferred Activities iegādes 7.1.3.5. iedaļā izskaidroto iemeslu dēļ.

119

ATE Transferred Activities

Geniki

BCP

Cypriot Transferred Activities

(120)  Ja ņem vērā tikai faktiski izmaksāto atbalstu, kas ir visizdevīgākais un tāpēc visvairāk konkurenci kropļojošs, atbalsta summa samazinās līdz 19,4 % no Bankas RSA.

120

(121)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 35. lpp.

121

(122)  Sk pielikuma II nodaļu.

122

(123)  Sk. 129. apsvērumu.

123

---

PIELIKUMS

PIRAEUS BANK – GRIEĶIJAS REPUBLIKAS SAISTĪBAS

Grieķijas Republika nodrošina, ka Banka īsteno 2014. gada 25. jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu. Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir makroekonomiski pieņēmumi, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) izklāstījusi papildinājumā, kā arī normatīvi pieņēmumi.

Ar šo Grieķijas Republika uzņemas turpmāk izklāstītās saistības (turpmāk “Saistības”), kas ir pārstrukturēšanas plāna sastāvdaļa. Saistības ietver saistības, kas attiecas uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Pārstrukturēšanas saistības”), un Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību.

Saistības stājas spēkā dienā, kad Komisija pieņem lēmumu par pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanu (turpmāk “Lēmums”).

Pārstrukturēšanas periods beidzas 2018. gada 31. decembrī. Saistības ir piemērojamas visā pārstrukturēšanas periodā, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi.

Šo tekstu interpretē, ņemot vērā Lēmumu Savienības tiesību vispārējā kontekstā un atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (1).

I NODAĻA.   DEFINĪCIJAS

Terminiem, kas lietoti Saistībās, ir šāda nozīme:

1.   Banka– Piraeus Bank S.A. un visi tās meitasuzņēmumi. Attiecīgi tā ietver visu Piraeus Bank Group ar visiem tās meitasuzņēmumiem un filiālēm – gan banku, gan nebanku iestādēm – Grieķijā un ārpus tās.

2.   Kapitāla palielināšanas piedāvājums banku nozarē– piedāvājums, kura rezultātā tiek palielināta Bankas normatīvā kapitāla attiecība, ņemot vērā visus attiecīgos elementus, jo īpaši peļņu/zaudējumus, kas iegrāmatoti attiecībā uz darījumu, un no pārdošanas izrietošo RSA samazinājumu (kas vajadzības gadījumā koriģēts, lai ņemtu vērā RSA palielinājumu, kas izriet no atlikušajām finansējuma saiknēm).

3.   Kapitāla palielināšanas piedāvājums apdrošināšanas nozarē– piedāvājums, kura rezultātā tiek palielināta Bankas normatīvā kapitāla attiecība. Jebkuru piedāvājumu, kura summa pārsniedz apdrošināšanas darbības bilances vērtību Bankas kontā, automātiski uzskata par kapitāla palielināšanas piedāvājumu.

4.   Noslēgums– diena, kad īpašumtiesības uz atsavināmo uzņēmumu nodod Pircējam.

5.   Atsavināmais uzņēmums– visi uzņēmumi un aktīvi, ko Banka apņemas pārdot, nodot vai likvidēt.

6.   Spēkā stāšanās datums– šā lēmuma pieņemšanas datums.

7.   Pārstrukturēšanas perioda beigas–

8.   Ārvalstu aktīvi vai aktīvi ārpus Grieķijas– aktīvi, kas saistīti ar klientu darbībām ārpus Grieķijas, neatkarīgi no tā, kurā valstī tie reģistrēti. Piemēram, šī definīcija neattiecas uz aktīviem, kas reģistrēti Luksemburgā, bet ir saistīti ar klientu darbībām Grieķijā. Turpretī aktīvus, kas reģistrēti Luksemburgā vai Grieķijā, bet ir saistīti ar klientu darbībām citās Dienvidaustrumeiropas valstīs, uzskata par ārvalstu aktīviem, un uz tiem attiecas šī definīcija.

9.   Ārvalstu uzņēmumi– Bankas meitasuzņēmumi un filiāles – banku un nebanku iestādes – ārvalstīs.

10.   Ārvalstu meitasuzņēmumi– visi Bankas meitasuzņēmumi – banku un nebanku iestādes – ārpus Grieķijas.

11.   Banku darbības Grieķijā– Bankas banku darbības Grieķijā neatkarīgi no tā, kur ir reģistrēti aktīvi.

12.   Nebanku darbības Grieķijā– Bankas nebanku darbības Grieķijā neatkarīgi no tā, kur ir reģistrēti aktīvi.

13.   Grieķijas meitasuzņēmumi– visi Bankas meitasuzņēmumi – banku un nebanku iestādes – Grieķijā.

14.   Pārraudzības pilnvarnieks– viena vai vairākas no Bankas neatkarīgas fiziskas vai juridiskas personas, ko apstiprinājusi Komisija un iecēlusi Banka; pārraudzības pilnvarnieka pienākums ir pārraudzīt, kā Banka izpilda Saistības.

15.   Pircējs– viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kas iegādājas visu atsavināmo uzņēmumu vai tā daļu.

16.   Pārdošana– 100 % Bankas turējumā esošo akciju pārdošana, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi.

Saistībās lietotie termini vienskaitlī ietver daudzskaitli (un otrādi), ja vien Saistībās nav paredzēts citādi.

II NODAĻA.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS SAISTĪBAS

| 1. | Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā [...]. Geniki atsavināšanas gadījumā šo skaitu koriģē līdz [...]. |
| --- | --- |

1.

Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā [...]. Geniki atsavināšanas gadījumā šo skaitu koriģē līdz [...].

| 2. | Darbinieku skaits Grieķijā. Pilnslodzes ekvivalentu (Full Time Equivalents – FTE) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā [...]. Geniki atsavināšanas gadījumā šo skaitu koriģē līdz [...]. |
| --- | --- |

2.

Darbinieku skaits Grieķijā. Pilnslodzes ekvivalentu (Full Time Equivalents – FTE) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā [...]. Geniki atsavināšanas gadījumā šo skaitu koriģē līdz [...].

| 3. | Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas (2) Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gadā ir ne vairāk kā EUR 1 200 miljoni. Geniki atsavināšanas gadījumā šo summu koriģē līdz EUR [...] miljoniem. |
| --- | --- |

3.

Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas (2) Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gadā ir ne vairāk kā EUR 1 200 miljoni. Geniki atsavināšanas gadījumā šo summu koriģē līdz EUR [...] miljoniem.

| 4. | Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu savu rentabilitāti Grieķijas tirgū līdz līmenim, kāds tas bija pirms uzkrājumiem, Banka samazina finansējuma izmaksas, samazinot Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas (ieskaitot krājnoguldījumus, pieprasījuma noguldījumus un termiņnoguldījumus, un citus līdzīgus produktus, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...]. |
| --- | --- |

4.

Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu savu rentabilitāti Grieķijas tirgū līdz līmenim, kāds tas bija pirms uzkrājumiem, Banka samazina finansējuma izmaksas, samazinot Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas (ieskaitot krājnoguldījumus, pieprasījuma noguldījumus un termiņnoguldījumus, un citus līdzīgus produktus, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...].

| 5. | Neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā. Attiecībā uz banku darbībām Grieķijā neto aizdevumu attiecība pret kopējiem noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā [...]. [...] |
| --- | --- |

5.

Neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā. Attiecībā uz banku darbībām Grieķijā neto aizdevumu attiecība pret kopējiem noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā [...]. [...]

| 6. | Banku darbībām Grieķijā piešķirto bruto aizdevumu pieauguma temps. Bruto aizdevumu pieauguma temps nav ātrāks par tirgus izaugsmi, par ko ziņo Grieķijas Banka, izņemot, ja tirgus izaugsme ir lēnāka, nekā paredzēts Komisijas prognozēs (sk. papildinājumu), kas ir pārstrukturēšanas plāna pamatā. Tādā gadījumā aizdevumu pieauguma maksimālo ierobežojumu var koriģēt, ņemot vērā makroekonomikas apstākļus un konkurenci Grieķijas banku nozarē. Šo Saistību izpildi uzrauga katru gadu. |
| --- | --- |

6.

Banku darbībām Grieķijā piešķirto bruto aizdevumu pieauguma temps. Bruto aizdevumu pieauguma temps nav ātrāks par tirgus izaugsmi, par ko ziņo Grieķijas Banka, izņemot, ja tirgus izaugsme ir lēnāka, nekā paredzēts Komisijas prognozēs (sk. papildinājumu), kas ir pārstrukturēšanas plāna pamatā. Tādā gadījumā aizdevumu pieauguma maksimālo ierobežojumu var koriģēt, ņemot vērā makroekonomikas apstākļus un konkurenci Grieķijas banku nozarē. Šo Saistību izpildi uzrauga katru gadu.

| 7. | Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. Sākot no spēkā stāšanās dienas līdz 2018. gada 30. jūnijam, Banka katram ārvalstu meitasuzņēmumam nodrošina papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu tikai līdz summai, kas nav lielāka par mazāko no šādām summām: i) [...] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RSA, kas aprēķināti 2012. gada 31. decembrī, vai ii) EUR [...] miljoni visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem kopā (kumulatīvi no 2013. gada 30. jūnija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Ja Banka plāno iepludināt ārvalstu meitasuzņēmumā pašu kapitālu vai subordinēto parādu par summu, kas lielāka nekā noteiktā robežvērtība, tai jāprasa, lai Grieķijas iestādes lūdz Komisiju pieņemt lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu [...]. |
| --- | --- |

7.

Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. Sākot no spēkā stāšanās dienas līdz 2018. gada 30. jūnijam, Banka katram ārvalstu meitasuzņēmumam nodrošina papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu tikai līdz summai, kas nav lielāka par mazāko no šādām summām: i) [...] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RSA, kas aprēķināti 2012. gada 31. decembrī, vai ii) EUR [...] miljoni visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem kopā (kumulatīvi no 2013. gada 30. jūnija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Ja Banka plāno iepludināt ārvalstu meitasuzņēmumā pašu kapitālu vai subordinēto parādu par summu, kas lielāka nekā noteiktā robežvērtība, tai jāprasa, lai Grieķijas iestādes lūdz Komisiju pieņemt lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu [...].

| 8. | Ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu īpatsvara samazināšana līdz 2018. gada 30. jūnijam. Grieķijas iestādes uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka izpildīs vismaz vienu no šādiem diviem nosacījumiem līdz 2018. gada 30. jūnijam:






  a) | ārvalstu aktīvu portfeļa kopējā vērtība tiek samazināta līdz maksimālajai summai EUR [...] miljardi. Ja Banka iesaistās [...], šo maksimālo summu EUR [...] miljardi palielina līdz EUR [...] miljardiem; |
| --- | --- | --- |

8.

Ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu īpatsvara samazināšana līdz 2018. gada 30. jūnijam. Grieķijas iestādes uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka izpildīs vismaz vienu no šādiem diviem nosacījumiem līdz 2018. gada 30. jūnijam:

a)

ārvalstu aktīvu portfeļa kopējā vērtība tiek samazināta līdz maksimālajai summai EUR [...] miljardi. Ja Banka iesaistās [...], šo maksimālo summu EUR [...] miljardi palielina līdz EUR [...] miljardiem;

| b) | Banka būs atsavinājusi [...]. |
| --- | --- |

b)

Banka būs atsavinājusi [...].

| 8.1. | [...] |
| --- | --- |

8.1.

[...]

| 8.2. | [...] |
| --- | --- |

8.2.

[...]

| 9. | [...] pārdošana. [...] |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vērtspapīru pārdošana. Biržas sarakstos iekļauto vērtspapīru portfeli, kas definēts turpmāk, samazina par [...], savukārt biržas sarakstos neiekļauto vērtspapīru portfeli samazina par [...]; šie portfeļi ietver visus ieguldījumus pašu kapitālā, kas lielāki par EUR [...] miljoniem, kā arī visus ieguldījumus subordinētajās obligācijās un hibrīda obligācijās. Šīs saistības neattiecas uz līdzdalību ārvalstu meitasuzņēmumos vai uz ieguldījumiem šādās struktūrās:
  [...]. |
| --- | --- |

10.

Vērtspapīru pārdošana. Biržas sarakstos iekļauto vērtspapīru portfeli, kas definēts turpmāk, samazina par [...], savukārt biržas sarakstos neiekļauto vērtspapīru portfeli samazina par [...]; šie portfeļi ietver visus ieguldījumus pašu kapitālā, kas lielāki par EUR [...] miljoniem, kā arī visus ieguldījumus subordinētajās obligācijās un hibrīda obligācijās. Šīs saistības neattiecas uz līdzdalību ārvalstu meitasuzņēmumos vai uz ieguldījumiem šādās struktūrās:

[...].

| 11. | Attiecībā uz katru pārdošanas darījumu, ko veic, lai izpildītu šajā dokumentā noteiktās pārdošanas vai atsavināšanas saistības, Grieķijas Republika apņemas nodrošināt, ka:






  a) | pircējs ir neatkarīgs no Bankas un nav saistīts ar to; |
| --- | --- | --- |

11.

Attiecībā uz katru pārdošanas darījumu, ko veic, lai izpildītu šajā dokumentā noteiktās pārdošanas vai atsavināšanas saistības, Grieķijas Republika apņemas nodrošināt, ka:

a)

pircējs ir neatkarīgs no Bankas un nav saistīts ar to;

| b) | atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā pircēju ne tieši, ne netieši nefinansē Banka (3); |
| --- | --- |

b)

atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā pircēju ne tieši, ne netieši nefinansē Banka (3);

| c) | Banka piecu gadu laikā pēc pārdošanas noslēguma bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma neiegūst ne tiešu, ne netiešu ietekmi pār visu atsavināmo uzņēmumu vai tā daļu. |
| --- | --- |

c)

Banka piecu gadu laikā pēc pārdošanas noslēguma bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma neiegūst ne tiešu, ne netiešu ietekmi pār visu atsavināmo uzņēmumu vai tā daļu.

| 12. | Ieguldījumu politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādājas spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus.
  Šīs Saistības neattiecas uz šādiem vērtspapīriem (“izņēmuma vērtspapīri”): [...] |
| --- | --- |

12.

Ieguldījumu politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādājas spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus.

Šīs Saistības neattiecas uz šādiem vērtspapīriem (“izņēmuma vērtspapīri”): [...]

| 13. | Algu maksimālais ierobežojums. Līdz [...] Banka maksā darbiniekiem vai vadītājiem atalgojumu (algas, iemaksas pensiju fondos, prēmijas), kas kopā par visu gadu nepārsniedz [...]. HFSF īstenotas kapitāla iepludināšanas gadījumā atalgojuma maksimālo ierobežojumu pārskata atbilstoši 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku darbības paziņojumam. |
| --- | --- |

13.

Algu maksimālais ierobežojums. Līdz [...] Banka maksā darbiniekiem vai vadītājiem atalgojumu (algas, iemaksas pensiju fondos, prēmijas), kas kopā par visu gadu nepārsniedz [...]. HFSF īstenotas kapitāla iepludināšanas gadījumā atalgojuma maksimālo ierobežojumu pārskata atbilstoši 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku darbības paziņojumam.

III NODAĻA.   SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KORPORATĪVO PĀRVALDĪBU UN KOMERCDARBĪBU – TERMIŅA PAGARINĀŠANA UN GROZĪJUMI

| 1. | Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpina īstenot Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību, ko Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ievērojot arī turpmākos grozījumus, kas paredzēti Saistību III nodaļā. |
| --- | --- |

1.

Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpina īstenot Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību, ko Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ievērojot arī turpmākos grozījumus, kas paredzēti Saistību III nodaļā.

| 2. | Ja individuālas Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka neizmanto meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas konkrētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības. |
| --- | --- |

2.

Ja individuālas Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka neizmanto meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas konkrētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības.

A iedaļa.   Efektīvas un pienācīgas iekšējās organizācijas izveide

| 3. | Banka – neskaitot tās ārvalstu meitasuzņēmumus – vienmēr ievēro visus noteikumus, kas paredzēti Likumā Nr. 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā Nr. 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumus saistībā ar juridisku personu, piemēram, akcionāru sapulces un direktoru padomes, funkcijām, lai nodrošinātu pienākumu skaidru sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras ir ierobežotas līdz pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmējdarbības tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Tiek atceltas plašākas pilnvaras, kas ļautu nevēlami ietekmēt uzņēmuma vadību. Atbildību par ikdienas darbību pārvaldību skaidri uzņemas Bankas izpilddirektori. |
| --- | --- |

3.

Banka – neskaitot tās ārvalstu meitasuzņēmumus – vienmēr ievēro visus noteikumus, kas paredzēti Likumā Nr. 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā Nr. 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumus saistībā ar juridisku personu, piemēram, akcionāru sapulces un direktoru padomes, funkcijām, lai nodrošinātu pienākumu skaidru sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras ir ierobežotas līdz pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmējdarbības tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Tiek atceltas plašākas pilnvaras, kas ļautu nevēlami ietekmēt uzņēmuma vadību. Atbildību par ikdienas darbību pārvaldību skaidri uzņemas Bankas izpilddirektori.

| 4. | Banka – neskaitot tās ārvalstu meitasuzņēmumus – vienmēr ievēro Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (HFSF) Attiecību regulējumu. |
| --- | --- |

4.

Banka – neskaitot tās ārvalstu meitasuzņēmumus – vienmēr ievēro Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (HFSF) Attiecību regulējumu.

| 5. | Banka ievēro spēkā esošās Gubernatoru likuma Nr. 2577/9.3.2006. redakcijas noteikumus, lai gan individuāli, gan grupas līmenī saglabātu efektīvu organizatorisko struktūru un pienācīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī paraugpraksi starptautiskās korporatīvās pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

5.

Banka ievēro spēkā esošās Gubernatoru likuma Nr. 2577/9.3.2006. redakcijas noteikumus, lai gan individuāli, gan grupas līmenī saglabātu efektīvu organizatorisko struktūru un pienācīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī paraugpraksi starptautiskās korporatīvās pārvaldības jomā.

| 6. | Banka izveido efektīvu organizatorisko struktūru, lai nodrošinātu, ka Iekšējās revīzijas un Riska pārvaldības nodaļas ir pilnīgi neatkarīgas no komerctīkliem un tieši atskaitās Direktoru padomei. Revīzijas komiteja un Riska komiteja, kas izveidotas Direktoru padomē, izvērtē visus minēto nodaļu aktualizētos jautājumus. Attiecīgā Iekšējās revīzijas hartā un Riska pārvaldības hartā definē minēto nodaļu pienākumus, atbildības jomas un resursus. Minētās hartas atbilst starptautiskiem standartiem un nodrošina minēto nodaļu pilnīgu neatkarību. Atsevišķā Kredītpolitikas dokumentā ir izklāstītas pamatnostādnes un norādījumi par aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu likmju noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

6.

Banka izveido efektīvu organizatorisko struktūru, lai nodrošinātu, ka Iekšējās revīzijas un Riska pārvaldības nodaļas ir pilnīgi neatkarīgas no komerctīkliem un tieši atskaitās Direktoru padomei. Revīzijas komiteja un Riska komiteja, kas izveidotas Direktoru padomē, izvērtē visus minēto nodaļu aktualizētos jautājumus. Attiecīgā Iekšējās revīzijas hartā un Riska pārvaldības hartā definē minēto nodaļu pienākumus, atbildības jomas un resursus. Minētās hartas atbilst starptautiskiem standartiem un nodrošina minēto nodaļu pilnīgu neatkarību. Atsevišķā Kredītpolitikas dokumentā ir izklāstītas pamatnostādnes un norādījumi par aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu likmju noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu.

| 7. | Banka paziņo kompetentajām iestādēm to akcionāru sarakstu, kuru turējumā ir vismaz 1 % parasto akciju. |
| --- | --- |

7.

Banka paziņo kompetentajām iestādēm to akcionāru sarakstu, kuru turējumā ir vismaz 1 % parasto akciju.

B iedaļa.   Komercdarbības prakse un riska uzraudzība

Vispārējie principi

| 8. | Kredītpolitikas dokumentā paredz, ka pret visiem klientiem izturas godīgi, īstenojot nediskriminējošas procedūras izņemot tās, kas attiecas uz kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitikas dokumentā nosaka robežvērtības, kuras pārsniedzot aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākiem vadības līmeņiem. Līdzīgas robežvērtības nosaka attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu apstrādi un tiesvedību. Kredītpolitikas dokumentā nosaka, ka lēmumu pieņemšanas process valsts līmenī ir centralizēts atsevišķos centros, un paredz skaidrus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu tajā izklāstīto norādījumu konsekventu īstenošanu visās banku darbībās Grieķijā. |
| --- | --- |

8.

Kredītpolitikas dokumentā paredz, ka pret visiem klientiem izturas godīgi, īstenojot nediskriminējošas procedūras izņemot tās, kas attiecas uz kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitikas dokumentā nosaka robežvērtības, kuras pārsniedzot aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākiem vadības līmeņiem. Līdzīgas robežvērtības nosaka attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu apstrādi un tiesvedību. Kredītpolitikas dokumentā nosaka, ka lēmumu pieņemšanas process valsts līmenī ir centralizēts atsevišķos centros, un paredz skaidrus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu tajā izklāstīto norādījumu konsekventu īstenošanu visās banku darbībās Grieķijā.

| 9. | Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka pilnībā iekļauj Kredītpolitikas dokumenta noteikumus banku aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu refinansēšanas darbplūsmā un izmaksas sistēmās. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka pilnībā iekļauj Kredītpolitikas dokumenta noteikumus banku aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu refinansēšanas darbplūsmā un izmaksas sistēmās.

Īpaši noteikumi

| 10. | Īpašie noteikumi, kas uzskaitīti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, attiecas uz banku darbībām Grieķijā, izņemot, ja ir skaidri paredzēts citādi. |
| --- | --- |

10.

Īpašie noteikumi, kas uzskaitīti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, attiecas uz banku darbībām Grieķijā, izņemot, ja ir skaidri paredzēts citādi.

| 11. | Kredītpolitikas dokumentā nosaka, ka aizdevumu un hipotēku likmju noteikšanā jāievēro stingras pamatnostādnes. Šādās pamatnostādnēs paredz pienākumu stingri ievērot kredītpolitikas procentu likmju “koridoru” (diapazonu) standarta tabulas atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējuma, paredzamās ieķīlātā nodrošinājuma atgūstamības (ieskaitot termiņu līdz iespējamai likvidācijai), vispārējām attiecībām ar Banku (piem., noguldījumu līmenis un stabilitāte, nodevu struktūra un citas šķērspārdošanas darbības) un Bankas finansējuma izmaksām. Izveido īpašas aizdevumu aktīvu kategorijas (piem., komercaizdevumi, hipotekārie aizdevumi, nodrošināti/nenodrošināti aizdevumi u. c.) un to likmju noteikšanas sistēmu atspoguļo atbilstošā Kredītpolitikas dokumenta tabulā, ko regulāri atjaunina Kredītu komiteja. Visi izņēmumi pienācīgi jāapstiprina Kredītu komitejai vai zemākā pilnvaru līmenī, ja tas ir atļauts Kredītpolitikas dokumentā. Specifiskiem darījumiem, piemēram, sindicētiem aizdevumiem vai projektu finansēšanai, jāatbilst tiem pašiem principiem, pienācīgi ņemot vērā to, ka tos nevar iekļaut standartizētās kredītpolitikas tabulās. Par minētās likmju noteikšanas politikas pārkāpumiem ziņo pārraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

11.

Kredītpolitikas dokumentā nosaka, ka aizdevumu un hipotēku likmju noteikšanā jāievēro stingras pamatnostādnes. Šādās pamatnostādnēs paredz pienākumu stingri ievērot kredītpolitikas procentu likmju “koridoru” (diapazonu) standarta tabulas atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējuma, paredzamās ieķīlātā nodrošinājuma atgūstamības (ieskaitot termiņu līdz iespējamai likvidācijai), vispārējām attiecībām ar Banku (piem., noguldījumu līmenis un stabilitāte, nodevu struktūra un citas šķērspārdošanas darbības) un Bankas finansējuma izmaksām. Izveido īpašas aizdevumu aktīvu kategorijas (piem., komercaizdevumi, hipotekārie aizdevumi, nodrošināti/nenodrošināti aizdevumi u. c.) un to likmju noteikšanas sistēmu atspoguļo atbilstošā Kredītpolitikas dokumenta tabulā, ko regulāri atjaunina Kredītu komiteja. Visi izņēmumi pienācīgi jāapstiprina Kredītu komitejai vai zemākā pilnvaru līmenī, ja tas ir atļauts Kredītpolitikas dokumentā. Specifiskiem darījumiem, piemēram, sindicētiem aizdevumiem vai projektu finansēšanai, jāatbilst tiem pašiem principiem, pienācīgi ņemot vērā to, ka tos nevar iekļaut standartizētās kredītpolitikas tabulās. Par minētās likmju noteikšanas politikas pārkāpumiem ziņo pārraudzības pilnvarniekam.

| 12. | Riska pārvaldības nodaļa atbild par kredītriska novērtējumu un nodrošinājuma vērtības noteikšanu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības nodaļa rīkojas neatkarīgi, sniedzot rakstisku atzinumu, lai nodrošinātu, ka novērtējumā izmantotie kritēriji tiek piemēroti konsekventi laika gaitā un starp visiem klientiem, arī attiecībā uz Bankas kredītpolitiku. |
| --- | --- |

12.

Riska pārvaldības nodaļa atbild par kredītriska novērtējumu un nodrošinājuma vērtības noteikšanu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības nodaļa rīkojas neatkarīgi, sniedzot rakstisku atzinumu, lai nodrošinātu, ka novērtējumā izmantotie kritēriji tiek piemēroti konsekventi laika gaitā un starp visiem klientiem, arī attiecībā uz Bankas kredītpolitiku.

| 13. | Attiecībā uz aizdevumiem, ko piešķir privātpersonām un juridiskām personām, saistībā ar visām banku darbībām Grieķijā, pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, Banka piemēro stingrus individuālus un kopējus ierobežojumus, kas piemērojami maksimālajai aizdevumu summai, kuru var piešķirt vienam atsevišķam kredītriskam (ja tas ir atļauts atbilstoši Grieķijas un ES tiesību aktiem). Nosakot šādus ierobežojumus, ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura iesniegtā nodrošinājuma kvalitāti, un tos nosaka attiecībā pret pamatkritērijiem, tostarp attiecībā pret kapitālu. |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz aizdevumiem, ko piešķir privātpersonām un juridiskām personām, saistībā ar visām banku darbībām Grieķijā, pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, Banka piemēro stingrus individuālus un kopējus ierobežojumus, kas piemērojami maksimālajai aizdevumu summai, kuru var piešķirt vienam atsevišķam kredītriskam (ja tas ir atļauts atbilstoši Grieķijas un ES tiesību aktiem). Nosakot šādus ierobežojumus, ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura iesniegtā nodrošinājuma kvalitāti, un tos nosaka attiecībā pret pamatkritērijiem, tostarp attiecībā pret kapitālu.

| 14. | Aizdevumu piešķiršana (4), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku (5) akcijas vai hibrīda instrumentus, ir aizliegta neatkarīgi no tā, kas ir šādi aizņēmēji (6). Šo noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī. |
| --- | --- |

14.

Aizdevumu piešķiršana (4), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku (5) akcijas vai hibrīda instrumentus, ir aizliegta neatkarīgi no tā, kas ir šādi aizņēmēji (6). Šo noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī.

| 15. | Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, kurus iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kuru summa ir lielāka nekā [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kura risks attiecībā uz vienu atsevišķu grupu (definē kā saistītu aizņēmēju grupu, kam ir viens kredītrisks) ir lielāks nekā [[...] % no Bankas RSA], ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš, ja nosacījumi nav noteikti godīgas konkurences apstākļos vai ja viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja vien pārraudzības pilnvarniekam ir iesniegta pietiekama informācija. Šāds laikposms ir pietiekams, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu informēt par attiecīgo gadījumu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņem galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

15.

Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, kurus iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kuru summa ir lielāka nekā [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kura risks attiecībā uz vienu atsevišķu grupu (definē kā saistītu aizņēmēju grupu, kam ir viens kredītrisks) ir lielāks nekā [[...] % no Bankas RSA], ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš, ja nosacījumi nav noteikti godīgas konkurences apstākļos vai ja viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja vien pārraudzības pilnvarniekam ir iesniegta pietiekama informācija. Šāds laikposms ir pietiekams, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu informēt par attiecīgo gadījumu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņem galīgu lēmumu.

| 16. | Kredītpolitikas dokumentā ir sniegti skaidri norādījumi par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tajā ir skaidri definēts, kuri aizdevumi ir atbilstīgi un kādos apstākļos, kā arī norādīti nosacījumi, ko var ierosināt atbilstīgiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, ka katras pārstrukturēšanas mērķis ir atvieglot Bankas aizdevumu atgūšanu turpmāk, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā neapdraud Bankas turpmāko rentabilitāti. Šajā nolūkā Bankas Riska pārvaldības nodaļa atbild par pienācīgu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izstrādi un izmantošanu, padziļinātas analīzes veikšanu attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo paraugpraksi, savu konstatējumu paziņošanu Kredītu komitejai un Padomes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, praktiski īstenojamu ierosinājumu izteikšanu iesaistīto procesu un politiku uzlabošanai, kā arī par to īstenošanas uzraudzību un ziņošanu Kredītu komitejai un Padomes Riska komitejai. |
| --- | --- |

16.

Kredītpolitikas dokumentā ir sniegti skaidri norādījumi par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tajā ir skaidri definēts, kuri aizdevumi ir atbilstīgi un kādos apstākļos, kā arī norādīti nosacījumi, ko var ierosināt atbilstīgiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, ka katras pārstrukturēšanas mērķis ir atvieglot Bankas aizdevumu atgūšanu turpmāk, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā neapdraud Bankas turpmāko rentabilitāti. Šajā nolūkā Bankas Riska pārvaldības nodaļa atbild par pienācīgu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izstrādi un izmantošanu, padziļinātas analīzes veikšanu attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo paraugpraksi, savu konstatējumu paziņošanu Kredītu komitejai un Padomes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, praktiski īstenojamu ierosinājumu izteikšanu iesaistīto procesu un politiku uzlabošanai, kā arī par to īstenošanas uzraudzību un ziņošanu Kredītu komitejai un Padomes Riska komitejai.

| 17. | Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka īsteno prasību un tiesvedības politiku, kuras mērķis ir maksimāli palielināt atgūtās summas un novērst jebkādu diskrimināciju vai preferenciālu režīmu tiesvedības pārvaldībā. Banka nodrošina, ka tiek veiktas visas nepieciešamās darbības, lai maksimāli palielinātu tās atgūtās summas un aizsargātu tās finanšu stāvokli ilgtermiņā. Par ikvienu pārkāpumu minētās politikas īstenošanā ziņo pārraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

17.

Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka īsteno prasību un tiesvedības politiku, kuras mērķis ir maksimāli palielināt atgūtās summas un novērst jebkādu diskrimināciju vai preferenciālu režīmu tiesvedības pārvaldībā. Banka nodrošina, ka tiek veiktas visas nepieciešamās darbības, lai maksimāli palielinātu tās atgūtās summas un aizsargātu tās finanšu stāvokli ilgtermiņā. Par ikvienu pārkāpumu minētās politikas īstenošanā ziņo pārraudzības pilnvarniekam.

| 18. | Banka uzrauga kredītrisku, izmantojot pienācīgu izstrādātu brīdinājumu un ziņojumu kopumu, kas ļauj Riska pārvaldības nodaļai i) agrīni identificēt pazīmes, kas liecina par aizdevumu vērtības samazināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp – bet ne tikai – alternatīvus atmaksas avotus, piemēram, kopparādniekus un galvotājus, kā arī nodrošinājumu, kas ieķīlāts vai kas ir pieejams, bet nav ieķīlāts); iii) novērtēt Bankas vispārējo darījumu risku attiecībā uz individuālu klientu vai portfeli; un iv) vajadzības gadījumā ierosināt Direktoru padomei korektīvas darbības un uzlabojumus. Pārraudzības pilnvarniekam nodrošina piekļuvi minētajai informācijai. |
| --- | --- |

18.

Banka uzrauga kredītrisku, izmantojot pienācīgu izstrādātu brīdinājumu un ziņojumu kopumu, kas ļauj Riska pārvaldības nodaļai i) agrīni identificēt pazīmes, kas liecina par aizdevumu vērtības samazināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp – bet ne tikai – alternatīvus atmaksas avotus, piemēram, kopparādniekus un galvotājus, kā arī nodrošinājumu, kas ieķīlāts vai kas ir pieejams, bet nav ieķīlāts); iii) novērtēt Bankas vispārējo darījumu risku attiecībā uz individuālu klientu vai portfeli; un iv) vajadzības gadījumā ierosināt Direktoru padomei korektīvas darbības un uzlabojumus. Pārraudzības pilnvarniekam nodrošina piekļuvi minētajai informācijai.

Noteikumi, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem

| 19. | Visi noteikumi, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem, ir piemērojami Bankas līmenī. |
| --- | --- |

19.

Visi noteikumi, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem, ir piemērojami Bankas līmenī.

| 20. | Kredītpolitikas dokumentā atsevišķu iedaļu atvēl noteikumiem, kas reglamentē attiecības ar saistītiem aizņēmējiem. Saistīti aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas un jebkura juridiska persona, ko tieši vai netieši kontrolē galvenie darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšana procesā), akcionāri, direktori, vadītāji vai viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē – arī jebkuru publisku iestādi vai valsts kontrolētu organizāciju, jebkuru publisku uzņēmumu vai valsts aģentūru uzskata par saistītu aizņēmēju. Arī politiskas partijas uzskata par saistītiem aizņēmējiem Kredītpolitikas kontekstā. Īpašu uzmanību pievērš lēmumiem par tādu aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu, kas piešķirti pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, ko ievēro attiecībā uz nodrošinājumu piemērotību, novērtēšanu, apgrūtinājumu reģistrēšanu, kā arī uz nodrošinājumu piespiedu atsavināšanu. Saistītu aizņēmēju definīcija ir precizēta atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

20.

Kredītpolitikas dokumentā atsevišķu iedaļu atvēl noteikumiem, kas reglamentē attiecības ar saistītiem aizņēmējiem. Saistīti aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas un jebkura juridiska persona, ko tieši vai netieši kontrolē galvenie darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšana procesā), akcionāri, direktori, vadītāji vai viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē – arī jebkuru publisku iestādi vai valsts kontrolētu organizāciju, jebkuru publisku uzņēmumu vai valsts aģentūru uzskata par saistītu aizņēmēju. Arī politiskas partijas uzskata par saistītiem aizņēmējiem Kredītpolitikas kontekstā. Īpašu uzmanību pievērš lēmumiem par tādu aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu, kas piešķirti pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, ko ievēro attiecībā uz nodrošinājumu piemērotību, novērtēšanu, apgrūtinājumu reģistrēšanu, kā arī uz nodrošinājumu piespiedu atsavināšanu. Saistītu aizņēmēju definīcija ir precizēta atsevišķā dokumentā.

| 21. | Riska pārvaldības nodaļa atbild par visu to saistītu aizņēmēju grupu noteikšanu, kas veido vienu kredītrisku, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju. |
| --- | --- |

21.

Riska pārvaldības nodaļa atbild par visu to saistītu aizņēmēju grupu noteikšanu, kas veido vienu kredītrisku, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju.

| 22. | Attiecībā uz aizdevumiem, ko piešķir privātpersonām un juridiskām personām, Banka, pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, piemēro stingrus individuālus un kopējus ierobežojumus, kas piemērojami maksimālajai aizdevumu summai, kuru var piešķirt vienam atsevišķam kredītriskam, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem (ja tas ir atļauts atbilstoši Grieķijas un ES tiesību aktiem). |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz aizdevumiem, ko piešķir privātpersonām un juridiskām personām, Banka, pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, piemēro stingrus individuālus un kopējus ierobežojumus, kas piemērojami maksimālajai aizdevumu summai, kuru var piešķirt vienam atsevišķam kredītriskam, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem (ja tas ir atļauts atbilstoši Grieķijas un ES tiesību aktiem).

| 23. | Banka atsevišķi uzrauga savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem, tostarp publiskā sektora struktūrām un politiskām partijām. Jaunu aizdevumu piešķiršanas apjoms (7) saistītiem aizņēmējiem (procentos gadā no G-1 fonda (8)) nav lielāks par jaunu aizdevumu piešķiršanas apjomu kopējā aizdevumu portfelī Grieķijā (procentos gadā no G-1 fonda). Šīs Saistības izpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju veidu atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, publiskas struktūras, politiskas partijas). Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Grieķijas ekonomikā, saistīto aizņēmēju kredītnovērtējums, kā arī tiem piedāvātie aizdevumu likmju nosacījumi un iespējamā pārstrukturēšana nav izdevīgāki salīdzinājumā ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem. Minētais pienākums neattiecas uz esošām vispārējām shēmām, kas ir izdevīgas darbiniekiem un piedāvā viņiem subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par šādu riska darījumu attīstību, jauno aizdevumu piešķiršanas apjomu un nesen saņemtajiem pieprasījumiem par summu, kas lielāka nekā [[...] % no Bankas RSA], kuri izskatāmi Kredītu komitejā. |
| --- | --- |

23.

Banka atsevišķi uzrauga savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem, tostarp publiskā sektora struktūrām un politiskām partijām. Jaunu aizdevumu piešķiršanas apjoms (7) saistītiem aizņēmējiem (procentos gadā no G-1 fonda (8)) nav lielāks par jaunu aizdevumu piešķiršanas apjomu kopējā aizdevumu portfelī Grieķijā (procentos gadā no G-1 fonda). Šīs Saistības izpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju veidu atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, publiskas struktūras, politiskas partijas). Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Grieķijas ekonomikā, saistīto aizņēmēju kredītnovērtējums, kā arī tiem piedāvātie aizdevumu likmju nosacījumi un iespējamā pārstrukturēšana nav izdevīgāki salīdzinājumā ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem. Minētais pienākums neattiecas uz esošām vispārējām shēmām, kas ir izdevīgas darbiniekiem un piedāvā viņiem subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par šādu riska darījumu attīstību, jauno aizdevumu piešķiršanas apjomu un nesen saņemtajiem pieprasījumiem par summu, kas lielāka nekā [[...] % no Bankas RSA], kuri izskatāmi Kredītu komitejā.

| 24. | Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nav mazāk stingri kā tie, kurus piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredītriska darījumu vērtība attiecībā uz vienu atsevišķu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas attiecībā uz nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas attiecībā uz nenodrošinātiem aizdevumiem, par konkrēto riska darījumu nekavējoties ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu atbilstoši Saistību III nodaļas 25. punktā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

24.

Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nav mazāk stingri kā tie, kurus piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredītriska darījumu vērtība attiecībā uz vienu atsevišķu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas attiecībā uz nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas attiecībā uz nenodrošinātiem aizdevumiem, par konkrēto riska darījumu nekavējoties ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu atbilstoši Saistību III nodaļas 25. punktā izklāstītajai procedūrai.

| 25. | Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, kurus iesniedz saistīti aizņēmēji un kuru summa ir lielāka nekā [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kura risks attiecībā uz vienu atsevišķu grupu (definē kā saistītu aizņēmēju grupu, kas veido vienu kredītrisku) ir lielāks nekā [[...] % no Bankas RSA], ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš, ja nosacījumi nav noteikti godīgas konkurences apstākļos vai ja viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja vien pārraudzības pilnvarniekam ir iesniegta pietiekama informācija. Šāds laikposms ir pietiekams, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu informēt par attiecīgo gadījumu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņem galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

25.

Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, kurus iesniedz saistīti aizņēmēji un kuru summa ir lielāka nekā [[...] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kura risks attiecībā uz vienu atsevišķu grupu (definē kā saistītu aizņēmēju grupu, kas veido vienu kredītrisku) ir lielāks nekā [[...] % no Bankas RSA], ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš, ja nosacījumi nav noteikti godīgas konkurences apstākļos vai ja viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja vien pārraudzības pilnvarniekam ir iesniegta pietiekama informācija. Šāds laikposms ir pietiekams, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu informēt par attiecīgo gadījumu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņem galīgu lēmumu.

| 26. | Aizdevumu pārstrukturēšana, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem, atbilst tādām pašām prasībām, kādas piemēro attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt ir jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo ieviestie regulējumi un politikas rīcībai ar aktīviem, kuru vērtība ir samazinājusies. Tomēr ir sagaidāms, ka par pārstrukturētiem aizdevumiem, kas piešķirti saistītiem aizņēmējiem, tiek ziņots atsevišķi, vismaz par katru aizdevumu aktīvu kategoriju un saistīto aizņēmēju veidu. |
| --- | --- |

26.

Aizdevumu pārstrukturēšana, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem, atbilst tādām pašām prasībām, kādas piemēro attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt ir jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo ieviestie regulējumi un politikas rīcībai ar aktīviem, kuru vērtība ir samazinājusies. Tomēr ir sagaidāms, ka par pārstrukturētiem aizdevumiem, kas piešķirti saistītiem aizņēmējiem, tiek ziņots atsevišķi, vismaz par katru aizdevumu aktīvu kategoriju un saistīto aizņēmēju veidu.

C iedaļa.   Citi ierobežojumi

| 27. | Dividenžu, kuponu, pārdošanas ar atpirkšanu, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi piekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka:






  a) | Banka neizmaksās kuponus par hibrīda kapitāla instrumentiem (vai jebkādiem citiem instrumentiem, par kuriem kuponu izmaksu var veikt pēc izvēles), vai dividendes par pašu kapitāla instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, izņemot, ja ir juridisks pienākums to darīt. Banka neizmanto rezerves, lai radītu sev šādu situāciju. Ja ir šaubas, vai šo Saistību kontekstā pastāv juridisks pienākums, Banka iesniedz ierosināto kuponu vai dividenžu maksājumu Komisijai apstiprināšanai; |
| --- | --- | --- |

27.

Dividenžu, kuponu, pārdošanas ar atpirkšanu, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi piekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka:

a)

Banka neizmaksās kuponus par hibrīda kapitāla instrumentiem (vai jebkādiem citiem instrumentiem, par kuriem kuponu izmaksu var veikt pēc izvēles), vai dividendes par pašu kapitāla instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, izņemot, ja ir juridisks pienākums to darīt. Banka neizmanto rezerves, lai radītu sev šādu situāciju. Ja ir šaubas, vai šo Saistību kontekstā pastāv juridisks pienākums, Banka iesniedz ierosināto kuponu vai dividenžu maksājumu Komisijai apstiprināšanai;

| b) | Banka neatpirks nevienu no savām akcijām un neizmantos pirkšanas iespēju attiecībā uz šādiem pašu kapitāla instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

Banka neatpirks nevienu no savām akcijām un neizmantos pirkšanas iespēju attiecībā uz šādiem pašu kapitāla instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem;

| c) | Banka neatpirks hibrīda kapitāla instrumentus. |
| --- | --- |

c)

Banka neatpirks hibrīda kapitāla instrumentus.

| 28. | Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka neiegādāsies daļas nevienā uzņēmumā neatkarīgi no tā, vai tie ir aktīvi vai akciju nodošana. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir uzņēmums, gan uz jebkuru aktīvu paketi, kas veido uzņēmumu (9).






  i) | Izņēmums, kas iepriekš jāapstiprina Komisijai. Neatkarīgi no minētā aizlieguma Banka, saņēmusi Komisijas apstiprinājumu un – attiecīgā gadījumā – pēc HFSF priekšlikuma, var iegādāties uzņēmumus, ja izņēmuma apstākļos tas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. |
| --- | --- | --- |

28.

Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka neiegādāsies daļas nevienā uzņēmumā neatkarīgi no tā, vai tie ir aktīvi vai akciju nodošana. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir uzņēmums, gan uz jebkuru aktīvu paketi, kas veido uzņēmumu (9).

i)

Izņēmums, kas iepriekš jāapstiprina Komisijai. Neatkarīgi no minētā aizlieguma Banka, saņēmusi Komisijas apstiprinājumu un – attiecīgā gadījumā – pēc HFSF priekšlikuma, var iegādāties uzņēmumus, ja izņēmuma apstākļos tas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci.

| ii) | Izņēmums, kas iepriekš nav jāapstiprina Komisijai. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | Bankas samaksātā cena par jebkuru iegādi ir mazāka nekā [[...] %] no tās bilances vērtības (10) Saistību spēkā stāšanās dienā (11); un |
| --- | --- | --- |

ii)

Izņēmums, kas iepriekš nav jāapstiprina Komisijai. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos, ievērojot šādus nosacījumus:

a)

Bankas samaksātā cena par jebkuru iegādi ir mazāka nekā [[...] %] no tās bilances vērtības (10) Saistību spēkā stāšanās dienā (11); un

| b) | kopējā pirkuma cena, ko Banka samaksā par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās dienas līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka nekā [[...] %] no Bankas bilances vērtības Saistību spēkā stāšanās dienā. |
| --- | --- |

b)

kopējā pirkuma cena, ko Banka samaksā par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās dienas līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka nekā [[...] %] no Bankas bilances vērtības Saistību spēkā stāšanās dienā.

| iii) | Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādi, kas notiek parastajā Bankas darbības gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tostarp uz esoša parāda konvertēšanu pašu kapitāla instrumentos. |
| --- | --- |

iii)

Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādi, kas notiek parastajā Bankas darbības gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tostarp uz esoša parāda konvertēšanu pašu kapitāla instrumentos.

| 29. | Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka atturēsies izmantot reklāmas, kurās ir atsauce uz valsts atbalstu, un īstenot jebkādas agresīvas komerciālas stratēģijas, kas nevarētu būt iespējamas bez Grieķijas Republikas valsts atbalsta. |
| --- | --- |

29.

Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka atturēsies izmantot reklāmas, kurās ir atsauce uz valsts atbalstu, un īstenot jebkādas agresīvas komerciālas stratēģijas, kas nevarētu būt iespējamas bez Grieķijas Republikas valsts atbalsta.

IV NODAĻA.   PĀRRAUDZĪBAS PILNVARNIEKS

| 1. | Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka grozīs un paplašinās pilnvaras pārraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un iecēlusi Banka 2013. gada 16. janvārī, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Banka arī paplašina pilnvaru jomu, lai tajā iekļautu i) pārstrukturēšanas plāna un ii) visu šajā dokumentā izklāstīto Saistību pārraudzību. |
| --- | --- |

1.

Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka grozīs un paplašinās pilnvaras pārraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un iecēlusi Banka 2013. gada 16. janvārī, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Banka arī paplašina pilnvaru jomu, lai tajā iekļautu i) pārstrukturēšanas plāna un ii) visu šajā dokumentā izklāstīto Saistību pārraudzību.

| 2. | Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās dienas Grieķijas Republika iesniedz Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, kuros iekļauti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām. |
| --- | --- |

2.

Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās dienas Grieķijas Republika iesniedz Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, kuros iekļauti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām.

| 3. | Papildu noteikumi par pārraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

3.

Papildu noteikumi par pārraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā.

Ģenerālsekretāre

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

1

(2)  Ieskaitot TEKE ieguldījumu.

2

TEKE

(3)  Tas neattiecas uz nekustamā īpašuma pārdošanu – tādā gadījumā Banka var nodrošināt pircējam finansējumu, ja šāda jauna aizdevuma piešķiršana atbilst piesardzīgai aizdevumu piešķiršanas praksei. Lai pārbaudītu, kā tiek izpildītas saistības attiecībā uz ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu īpatsvara samazināšanu, ņem vērā visus jaunos aizdevumu piešķiršanas darījumus, uz kuriem attiecas ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu definīcija.

3

(4)  Minēto Saistību nolūkā jēdzienu “aizdevumi” interpretē largo sensu kā jebkāda veida finansējumu, piemēram, kredītiespēju, garantiju u. tml.

4

largo sensu

(5)  Precizējums – “citas bankas” attiecas uz jebkuru banku vai finanšu iestādi pasaulē.

5

(6)  Precizējums – konkrētās Saistības attiecas uz visiem aizņēmējiem, tostarp Bankas klientiem, kas ir fiziskas personas.

6

(7)  Precizējums – “jaunu aizdevumu piešķiršana” ietver arī aizdevumu atmaksas termiņu pagarināšanu un esošo aizdevumu pārstrukturēšanu.

7

(8)  Precizējums – “procentos gadā no G-1 fonda” ir jaunu aizdevumu piešķiršana kā procenti no fonda iepriekšējā gada beigās. “RSA summa” attiecas uz RSA summu gada beigās.

8

(9)  Precizējums – šīs Saistības neattiecas uz Bankas darījumiem ar privāto kapitālu / riska kapitālu. Šajā sakarā Banka iesniedz Komisijai oficiālu pieprasījumu, kurā ietverts attiecīgās struktūras darījumdarbības plāns.

9

(10)  Precizējums – šo Saistību nolūkā bilances vērtība ir vienāda ar Bankas aktīvu kopējo vērtību.

10

(11)  Precizējums – ja tiek saņemts Komisijas apstiprinājums iegādes aizlieguma atcelšanai saskaņā ar Saistību III nodaļas 28. punkta i) apakšpunktu, Bankas bilances vērtību, kāda tā ir Saistību spēkā stāšanās dienā, aprēķina, ieskaitot arī iegādāto struktūru aktīvus vai iegādātos aktīvus iegādes dienā.

11

Papildinājums

Makroekonomikas prognozes par vietējām darbībām Grieķijā

| Gada izaugsme procentos
  (ja vien nav norādīts citādi) | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | Kopējais izaugsmes temps 2013.–2017. gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| IKP deflators | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Īpašumu cenas | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Mājsaimniecību rīcībā esošie nominālie ienākumi | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Privātā sektora noguldījumi | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Bezdarbs (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB refinansēšanas likme (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| INA veidošanās maksimums | | | 2014. gada otrā puse | | | | |
| Euribor 3 mēneši (vidēji, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Piekļuve kapitāla tirgiem – repo darījumi | | JĀ – nav maksimālā ierobežojuma | |
| Piekļuve kapitāla tirgum – segti/augstākā līmeņa, nenodrošināti | | JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katrs | JĀ – līdz EUR 1 miljardam katrs | JĀ – nav maksimālā ierobežojuma | |

Gada izaugsme procentos

(ja vien nav norādīts citādi)

2012. g.

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Kopējais izaugsmes temps 2013.–2017. gadā

Reālais IKP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

IKP deflators

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Īpašumu cenas

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Mājsaimniecību rīcībā esošie nominālie ienākumi

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Privātā sektora noguldījumi

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Bezdarbs (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB refinansēšanas likme (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

INA veidošanās maksimums

2014. gada otrā puse

Euribor 3 mēneši (vidēji, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Piekļuve kapitāla tirgiem – repo darījumi

JĀ – nav maksimālā ierobežojuma

Piekļuve kapitāla tirgum – segti/augstākā līmeņa, nenodrošināti

JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katrs

JĀ – līdz EUR 1 miljardam katrs

JĀ – nav maksimālā ierobežojuma

---

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 80/100

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/456

(2014. gada 5. septembris)

par atbalsta shēmu SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ko īstenojusi Bulgārijas Republika saistībā ar meža zemes maiņu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6207)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija Lēmumu C(2011) 4444 (1),

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem noteikumiem, un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 17. jūlijā no sūdzības iesniedzēja, kas vēlējās palikt anonīms (turpmāk “pirmais sūdzības iesniedzējs”), saņēma vēstuli, kurā bija apgalvots, ka Bulgārijas Republika ir piešķīrusi atbalstu saistībā ar īpašumtiesību maiņu no privātas meža zemes pret valsts meža zemi, pēc kuras bieži tika mainīts arī paredzētais zemes lietojums no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi. Pirmais sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu informāciju ar 2008. gada 28. augusta, 3. septembra, 1. oktobra, 5. decembra, 2010. gada 18. februāra, 12. oktobra un 2011. gada 26. janvāra vēstulēm. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 17. jūlijā no sūdzības iesniedzēja, kas vēlējās palikt anonīms (turpmāk “pirmais sūdzības iesniedzējs”), saņēma vēstuli, kurā bija apgalvots, ka Bulgārijas Republika ir piešķīrusi atbalstu saistībā ar īpašumtiesību maiņu no privātas meža zemes pret valsts meža zemi, pēc kuras bieži tika mainīts arī paredzētais zemes lietojums no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi. Pirmais sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu informāciju ar 2008. gada 28. augusta, 3. septembra, 1. oktobra, 5. decembra, 2010. gada 18. februāra, 12. oktobra un 2011. gada 26. janvāra vēstulēm.

| (2) | Komisija 2009. gada 27. janvārī no trešās personas saņēma papildu informāciju par apstrīdētajiem maiņas darījumiem. Otrā sūdzība par minētajiem maiņas darījumiem tika iesniegta 2009. gada 14. maijā, un tās iesniedzējs sniedza papildu informāciju 2009. gada 2. un 8. jūnijā. Vēl viena trešā persona 2010. gada 23. martā iesniedza Komisijai informāciju par minētajiem maiņas darījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gada 27. janvārī no trešās personas saņēma papildu informāciju par apstrīdētajiem maiņas darījumiem. Otrā sūdzība par minētajiem maiņas darījumiem tika iesniegta 2009. gada 14. maijā, un tās iesniedzējs sniedza papildu informāciju 2009. gada 2. un 8. jūnijā. Vēl viena trešā persona 2010. gada 23. martā iesniedza Komisijai informāciju par minētajiem maiņas darījumiem.

| (3) | Bulgārijas iestādes informāciju par apstrīdētajiem maiņas darījumiem iesniedza Komisijai ar 2008. gada 2. septembra, 2008. gada 28. oktobra, 2010. gada 4. janvāra, 23. marta, 27. marta, 30. augusta un 2011. gada 14. februāra vēstulēm. Sanāksmēs, kas notika starp Komisijas dienestiem un Bulgārijas iestādēm 2010. gada 22. februārī, 12. oktobrī un 2011. gada 3. februārī, Bulgārijas iestādes sniedza papildu informāciju par attiecīgajiem maiņas darījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Bulgārijas iestādes informāciju par apstrīdētajiem maiņas darījumiem iesniedza Komisijai ar 2008. gada 2. septembra, 2008. gada 28. oktobra, 2010. gada 4. janvāra, 23. marta, 27. marta, 30. augusta un 2011. gada 14. februāra vēstulēm. Sanāksmēs, kas notika starp Komisijas dienestiem un Bulgārijas iestādēm 2010. gada 22. februārī, 12. oktobrī un 2011. gada 3. februārī, Bulgārijas iestādes sniedza papildu informāciju par attiecīgajiem maiņas darījumiem.

| (4) | Ar 2011. gada 29. jūnija vēstuli Komisija informēja Bulgārijas Republiku, ka ir nolēmusi attiecībā uz apstrīdētajiem maiņas darījumiem sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai savas piezīmes par minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2011. gada 29. jūnija vēstuli Komisija informēja Bulgārijas Republiku, ka ir nolēmusi attiecībā uz apstrīdētajiem maiņas darījumiem sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai savas piezīmes par minēto pasākumu.

| (5) | Ar vēstuli, kas saņemta 2011. gada 29. septembrī, Bulgārijas iestādes iesniedza savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ar vēstuli, kas saņemta 2011. gada 29. septembrī, Bulgārijas iestādes iesniedza savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (6) | Komisija saņēma piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu no šādām ieinteresētajām personām: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Yavor Haytov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marieta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Mihailov un Elizabet Mihailova
   (23), kā arī no sūdzības iesniedzēja, kas lūdza neizpaust tā identitāti (24). |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu no šādām ieinteresētajām personām: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Yavor Haytov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marieta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Mihailov un Elizabet Mihailova
   (23), kā arī no sūdzības iesniedzēja, kas lūdza neizpaust tā identitāti (24).

| (7) | Ar 2011. gada 1. septembra, 5. oktobra, 25. novembra, 14. decembra un 2012. gada 3. aprīļa vēstulēm Komisija pārsūtīja minētās piezīmes Bulgārijas iestādēm, kam tika sniegta iespēja atbildēt. Bulgārijas Republikas piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm tika saņemtas attiecīgi ar 2011. gada 4. novembra, 15. decembra, 2012. gada 12. janvāra un 25. aprīļa vēstulēs. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2011. gada 1. septembra, 5. oktobra, 25. novembra, 14. decembra un 2012. gada 3. aprīļa vēstulēm Komisija pārsūtīja minētās piezīmes Bulgārijas iestādēm, kam tika sniegta iespēja atbildēt. Bulgārijas Republikas piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm tika saņemtas attiecīgi ar 2011. gada 4. novembra, 15. decembra, 2012. gada 12. janvāra un 25. aprīļa vēstulēs.

| (8) | Bulgārijas iestādes sniedza papildu informāciju par apstrīdētajiem maiņas darījumiem ar 2011. gada 2. decembra vēstuli un 9. decembra sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

(8)

Bulgārijas iestādes sniedza papildu informāciju par apstrīdētajiem maiņas darījumiem ar 2011. gada 2. decembra vēstuli un 9. decembra sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas dienesti.

| (9) | Komisija ar 2012. gada 9. februāra vēstuli pieprasīja no pirmā sūdzības iesniedzēja papildu precizējumus par konkrētiem tā iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ar 2012. gada 9. februāra vēstuli pieprasīja no pirmā sūdzības iesniedzēja papildu precizējumus par konkrētiem tā iesniegtajiem pierādījumiem.

| (10) | Komisija 2012. gada 3. aprīlī pārsūtīja Bulgārijas iestādēm no vairākām trešām personām (25) saņemtās papildu piezīmes. Bulgārijas Republikas piezīmes par minētajām piezīmēm Komisija saņēma 2012. gada 25. aprīlī un 15. maijā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2012. gada 3. aprīlī pārsūtīja Bulgārijas iestādēm no vairākām trešām personām (25) saņemtās papildu piezīmes. Bulgārijas Republikas piezīmes par minētajām piezīmēm Komisija saņēma 2012. gada 25. aprīlī un 15. maijā.

| (11) | Komisija pieprasīja no Bulgārijas iestādēm papildu informāciju. Bulgārijas iestādes 2012. gada 17. augustā prasīja pagarināt minētās informācijas sniegšanas termiņu; Komisija to pagarināja 2012. gada 31. augustā. Bulgārijas iestādes 2012. gada 19. septembrī sniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pieprasīja no Bulgārijas iestādēm papildu informāciju. Bulgārijas iestādes 2012. gada 17. augustā prasīja pagarināt minētās informācijas sniegšanas termiņu; Komisija to pagarināja 2012. gada 31. augustā. Bulgārijas iestādes 2012. gada 19. septembrī sniedza prasīto informāciju.

| (12) | Komisija 2012. gada 3. oktobrī pieprasīja papildu precizējumus no Elkabel AD, kas ir viena no trešām personām, kuras iesniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu; papildu precizējumi tika sniegti 2012. gada 31. oktobrī. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2012. gada 3. oktobrī pieprasīja papildu precizējumus no Elkabel AD, kas ir viena no trešām personām, kuras iesniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu; papildu precizējumi tika sniegti 2012. gada 31. oktobrī.

| (13) | Ar 2013. gada 14. janvāra, 17. maija, 22. jūlija un 22. oktobra vēstulēm Komisija pieprasīja no Bulgārijas iestādēm papildu informāciju, kas tika sniegta attiecīgi 2013. gada 4. un 5. februārī, 25. jūnijā un 5. jūlijā, 16. un 23. augustā, 19. novembrī un 20. decembrī. Daļu no informācijas, kas sniegta ar pēdējām vēstulēm, Bulgārijas iestādes vēlāk nosūtīja atkārtoti 2014. gada 21. janvāra e-pastā. |
| --- | --- |

(13)

Ar 2013. gada 14. janvāra, 17. maija, 22. jūlija un 22. oktobra vēstulēm Komisija pieprasīja no Bulgārijas iestādēm papildu informāciju, kas tika sniegta attiecīgi 2013. gada 4. un 5. februārī, 25. jūnijā un 5. jūlijā, 16. un 23. augustā, 19. novembrī un 20. decembrī. Daļu no informācijas, kas sniegta ar pēdējām vēstulēm, Bulgārijas iestādes vēlāk nosūtīja atkārtoti 2014. gada 21. janvāra e-pastā.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   ZEMES MAIŅAS DARĪJUMI

| (14) | Valsts īstenotas ekspropriācijas dēļ 1947. gadā visa mežu zeme Bulgārijā kļuva par valsts īpašumu. Šāda situācija saglabājās līdz 2000. gadam, kad tika sākta meža zemes atdošana atpakaļ to iepriekšējiem privātīpašniekiem. |
| --- | --- |

(14)

Valsts īstenotas ekspropriācijas dēļ 1947. gadā visa mežu zeme Bulgārijā kļuva par valsts īpašumu. Šāda situācija saglabājās līdz 2000. gadam, kad tika sākta meža zemes atdošana atpakaļ to iepriekšējiem privātīpašniekiem.

| (15) | Pamatojoties uz Mežu likuma (26) grozījumiem, kas stājās spēkā 2002. gada 22. februārī, kļuva iespējama nesen privatizētās meža zemes maiņa pret valsts meža zemi no Valsts mežu fonda. Minētais Meža likuma grozījums bija spēkā līdz 2009. gada 27. janvārim, un tajā bija paredzēta kārtība un nosacījumi, saskaņā ar kuriem veicami maiņas darījumi. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Mežu likuma (26) grozījumiem, kas stājās spēkā 2002. gada 22. februārī, kļuva iespējama nesen privatizētās meža zemes maiņa pret valsts meža zemi no Valsts mežu fonda. Minētais Meža likuma grozījums bija spēkā līdz 2009. gada 27. janvārim, un tajā bija paredzēta kārtība un nosacījumi, saskaņā ar kuriem veicami maiņas darījumi.

| (16) | Maiņas darījumu nolūkos privātās un valsts meža zemes cenas tika noteiktas, pamatojoties uz īpašiem noteikumiem, proti, Noteikumiem par pamatcenu aprēķinu, izslēgtajās teritorijās esošās zemes cenām un lietošanas un servitūtu tiesību radīšanu attiecībā uz mežiem un meža resursu zemi (27) (turpmāk “Noteikumi par pamatcenām”), kas stājās spēkā 2003. gada 18. novembrī. Bulgārijas tiesību akti neļāva ekspertiem, kuri veic novērtēšanu, atkāpties no cenām, kas noteiktas meža zemei, piemērojot Noteikumus par pamatcenām. |
| --- | --- |

(16)

Maiņas darījumu nolūkos privātās un valsts meža zemes cenas tika noteiktas, pamatojoties uz īpašiem noteikumiem, proti, Noteikumiem par pamatcenu aprēķinu, izslēgtajās teritorijās esošās zemes cenām un lietošanas un servitūtu tiesību radīšanu attiecībā uz mežiem un meža resursu zemi (27) (turpmāk “Noteikumi par pamatcenām”), kas stājās spēkā 2003. gada 18. novembrī. Bulgārijas tiesību akti neļāva ekspertiem, kuri veic novērtēšanu, atkāpties no cenām, kas noteiktas meža zemei, piemērojot Noteikumus par pamatcenām.

| (17) | Pamatojoties uz minētajiem noteikumiem, meža zemes gabala cenu nosaka kā attiecīgās zemes pamatvērtības un audzes (uz meža zemes augošo augu sugu) vērtības summu. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz minētajiem noteikumiem, meža zemes gabala cenu nosaka kā attiecīgās zemes pamatvērtības un audzes (uz meža zemes augošo augu sugu) vērtības summu.

| (18) | Zemes vērtību nosaka, pamatojoties uz zemes vidējo vērtību atbilstoši zemes kategorijām, kas nodrošina identiskus apstākļus augu augšanai (150 vietu veidi saskaņā ar Noteikumu par pamatcenām 1. pielikumu). Tad vērtību koriģē, izmantojot korekcijas koeficientu, kurā ņemta vērā zemes atrašanās vieta attiecībā pret vietējo un valsts infrastruktūru. Korekcijas koeficientu (Km), kas paredzēts Noteikumu par pamatcenām 2. pielikumā, nosaka, izmantojot šādu formulu:

  ,
  kur:







  p | = | koeficients, ar ko izsaka attālumu līdz ceļam ar segumu, mērot taisnā līnijā (no 0,00 līdz 0,20); |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | koeficients, ar ko izsaka attālumu līdz pilsētas teritorijai, mērot taisnā līnijā (no 0,00 līdz 0,25); |
| m | = | koeficients, ar ko izsaka attālumu līdz jūrai, mērot taisnā līnijā (no 0,00 līdz 0,20); |
| g | = | koeficients, ar ko skaitļos izsaka attālumu līdz konkrētai pilsētai (pa īsāko ceļu no attiecīgā zemes gabala līdz pilsētai). Pilsētas ir iedalītas sešās grupās, kā norādīts 1. tabulā.

  1.   tabula











  1. grupa:
  Sofija (no 0,00 līdz 0,70) | 2. grupa:

  Ruse, Plovdiv, Burgas un Varna (no 0,00 līdz 0,50) | 3. grupa:

  Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven un Stara Zagora (no 0,00 līdz 0,40) | 4. grupa:
  citas rajona pilsētas (no 0,00 līdz 0,35) | 5. grupa:
  citas lielpilsētas (Botevgrad, Gorna Oryahovitza, Dimitrovgrad, Dupnitza, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svishtov un Cherven Bryag) (no 0,00 līdz 0,30) | 6. grupa:
  citi pašvaldību centri (no 0,00 līdz 0,10) |

(18)

Zemes vērtību nosaka, pamatojoties uz zemes vidējo vērtību atbilstoši zemes kategorijām, kas nodrošina identiskus apstākļus augu augšanai (150 vietu veidi saskaņā ar Noteikumu par pamatcenām 1. pielikumu). Tad vērtību koriģē, izmantojot korekcijas koeficientu, kurā ņemta vērā zemes atrašanās vieta attiecībā pret vietējo un valsts infrastruktūru. Korekcijas koeficientu (Km), kas paredzēts Noteikumu par pamatcenām 2. pielikumā, nosaka, izmantojot šādu formulu:

Formula,

kur:

p

=

koeficients, ar ko izsaka attālumu līdz ceļam ar segumu, mērot taisnā līnijā (no 0,00 līdz 0,20);

s

=

koeficients, ar ko izsaka attālumu līdz pilsētas teritorijai, mērot taisnā līnijā (no 0,00 līdz 0,25);

m

=

koeficients, ar ko izsaka attālumu līdz jūrai, mērot taisnā līnijā (no 0,00 līdz 0,20);

g

=

koeficients, ar ko skaitļos izsaka attālumu līdz konkrētai pilsētai (pa īsāko ceļu no attiecīgā zemes gabala līdz pilsētai). Pilsētas ir iedalītas sešās grupās, kā norādīts 1. tabulā.

1.   tabula

1. grupa:

Sofija (no 0,00 līdz 0,70)

2. grupa:

Ruse, Plovdiv, Burgas un Varna (no 0,00 līdz 0,50)

3. grupa:

Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven un Stara Zagora (no 0,00 līdz 0,40)

4. grupa:

citas rajona pilsētas (no 0,00 līdz 0,35)

5. grupa:

citas lielpilsētas (Botevgrad, Gorna Oryahovitza, Dimitrovgrad, Dupnitza, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svishtov un Cherven Bryag) (no 0,00 līdz 0,30)

6. grupa:

citi pašvaldību centri (no 0,00 līdz 0,10)

| (19) | Zemes vērtību koriģē vēlreiz, pieskaitot palielinājumu uz vienu hektāru (pieauguma vienība), ko nosaka, pamatojoties uz zemes vidējo cenu teritorijā, kurā atrodas zemes gabals. Šādas pieauguma vienības ir paredzētas Noteikumu par pamatcenām 3. pielikumā un norādītas 2. tabulā turpmāk.

  2.   tabula | Pieauguma vienība
  (BGN/hektāri) |
| --- | --- | --- |
| Sofija, valsts kūrorti un blakusesoši brīvdienu dzīvojamie rajoni, kas atrodas līdz 10 km attālumā no jūras | 5 000 |
| 1. un 2. kategorijas apmešanās vietas | 2 000 |
| 3. un 4. kategorijas apmešanās vietas | 1 000 |
| 5. un 6. kategorijas apmešanās vietas | 500 |
| 7. un 8. kategorijas apmešanās vietas | 0 |

(19)

Zemes vērtību koriģē vēlreiz, pieskaitot palielinājumu uz vienu hektāru (pieauguma vienība), ko nosaka, pamatojoties uz zemes vidējo cenu teritorijā, kurā atrodas zemes gabals. Šādas pieauguma vienības ir paredzētas Noteikumu par pamatcenām 3. pielikumā un norādītas 2. tabulā turpmāk.

2.   tabula

Pieauguma vienība

(BGN/hektāri)

Sofija, valsts kūrorti un blakusesoši brīvdienu dzīvojamie rajoni, kas atrodas līdz 10 km attālumā no jūras

5 000

1. un 2. kategorijas apmešanās vietas

2 000

3. un 4. kategorijas apmešanās vietas

1 000

5. un 6. kategorijas apmešanās vietas

500

7. un 8. kategorijas apmešanās vietas

0

| (20) | Zemes kopējo vērtību, kas noteikta, izmantojot šo mehānismu, dēvē par zemes pamatvērtību. |
| --- | --- |

(20)

Zemes kopējo vērtību, kas noteikta, izmantojot šo mehānismu, dēvē par zemes pamatvērtību.

| (21) | Audzes (uz zemes augošo augu sugu) vērtību veido audzes konkrētā vecuma vērtība un prognozētā audzes ciršanas vecuma vērtība. No mežaudzēm iegūtas koksnes vērtība mežaudžu attiecīgajā vecumā (vecumā, kāds ir novērtēšanas brīdī) ir vienāda ar peļņu, ko gūst no attiecīgo šķirņu pārdošanas par vidējām tirgus cenām, atskaitot izmaksas, kas saistītas ar koku ciršanu un koksnes sākotnējo apstrādi un transportēšanu līdz pagaidu uzglabāšanas vietai. Ja ienākumi nesedz izmaksas, uzskata, ka koksnei nav nekādas vērtības. |
| --- | --- |

(21)

Audzes (uz zemes augošo augu sugu) vērtību veido audzes konkrētā vecuma vērtība un prognozētā audzes ciršanas vecuma vērtība. No mežaudzēm iegūtas koksnes vērtība mežaudžu attiecīgajā vecumā (vecumā, kāds ir novērtēšanas brīdī) ir vienāda ar peļņu, ko gūst no attiecīgo šķirņu pārdošanas par vidējām tirgus cenām, atskaitot izmaksas, kas saistītas ar koku ciršanu un koksnes sākotnējo apstrādi un transportēšanu līdz pagaidu uzglabāšanas vietai. Ja ienākumi nesedz izmaksas, uzskata, ka koksnei nav nekādas vērtības.

| (22) | Ienākumus no pārdošanas nosaka, sašķirojot audzi un nosakot katras šķiras koksnes apjomu. Izmaksas (BGN/kubikmetrs), kas saistītas ar koku ciršanu un koksnes sākotnējo apstrādi cirsmā ar vidēju sarežģītības līmeni, nosaka pēc koku veida un koksnes kategorijas uz attiecīgās zemes. Koksnes transportēšanas izmaksas nosaka pēc koku veida, koksnes kategorijas un vidējā transportēšanas attāluma no attiecīgās vietas. Transporta izmaksas uz katru ceļa kilometru reizina ar koeficientu, kurā ir ņemts vērā maršruta sarežģītības līmenis. |
| --- | --- |

(22)

Ienākumus no pārdošanas nosaka, sašķirojot audzi un nosakot katras šķiras koksnes apjomu. Izmaksas (BGN/kubikmetrs), kas saistītas ar koku ciršanu un koksnes sākotnējo apstrādi cirsmā ar vidēju sarežģītības līmeni, nosaka pēc koku veida un koksnes kategorijas uz attiecīgās zemes. Koksnes transportēšanas izmaksas nosaka pēc koku veida, koksnes kategorijas un vidējā transportēšanas attāluma no attiecīgās vietas. Transporta izmaksas uz katru ceļa kilometru reizina ar koeficientu, kurā ir ņemts vērā maršruta sarežģītības līmenis.

| (23) | Mežu izpildaģentūrai (turpmāk “MIA”) (28) būtu regulāri jānosaka un jāatjaunina vidējās tirgus cenas un ar koku ciršanu un koksnes sākotnējo apstrādi un transportēšanu saistītās izmaksas, pamatojoties uz svērtajām vidējām vērtībām, kas aprēķinātas no statistikas datiem, kuri savākti trīs gadu laikā (pēdējam gadam ir divkāršs svērums). |
| --- | --- |

(23)

Mežu izpildaģentūrai (turpmāk “MIA”) (28) būtu regulāri jānosaka un jāatjaunina vidējās tirgus cenas un ar koku ciršanu un koksnes sākotnējo apstrādi un transportēšanu saistītās izmaksas, pamatojoties uz svērtajām vidējām vērtībām, kas aprēķinātas no statistikas datiem, kuri savākti trīs gadu laikā (pēdējam gadam ir divkāršs svērums).

| (24) | Tādējādi, zemes pamatvērtībai pieskaitot novērtētāja noteikto audzes vērtību, iegūst meža zemes gabala pamatcenu. |
| --- | --- |

(24)

Tādējādi, zemes pamatvērtībai pieskaitot novērtētāja noteikto audzes vērtību, iegūst meža zemes gabala pamatcenu.

| (25) | Minētajai pamatcenai piemēro korekciju, lai ņemtu vērā vidi veidojošās dabas aizsardzību un meža zemes nodrošinātās atpūtas funkcijas attiecībā uz zemi, kas atrodas teritorijās, kurām piemēro tā dēvēto “īpašo aizsardzību pret urbanizāciju” un kuras ar tiesību aktiem izveidotas konkrētos Bulgārijas reģionos. Atbilstoši Noteikumu par pamatcenām 19. pielikumam šādās teritorijās esošu meža īpašumu pamatvērtību reizina ar koeficientu (К), kas norādīts 3. tabulā (29).

  3.   tabula







  Melnās jūras piekrastes pirmā teritorija | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Melnās jūras piekrastes otrā teritorija | К = 5 |
| Valsts nozīmes kūrortu teritorijas, kūrorti un apmešanās vietas | К = 4 |
| Mežs un zemes, kas atrodas teritorijās, kuras stiepjas no valsts un pašvaldības ceļu malai līdz būvniecību ierobežojošām līnijām | К = 3 |
| Vietējas nozīmes kūrortu teritorijas, kūrorti un apmešanās vietas | К = 4 |

(25)

Minētajai pamatcenai piemēro korekciju, lai ņemtu vērā vidi veidojošās dabas aizsardzību un meža zemes nodrošinātās atpūtas funkcijas attiecībā uz zemi, kas atrodas teritorijās, kurām piemēro tā dēvēto “īpašo aizsardzību pret urbanizāciju” un kuras ar tiesību aktiem izveidotas konkrētos Bulgārijas reģionos. Atbilstoši Noteikumu par pamatcenām 19. pielikumam šādās teritorijās esošu meža īpašumu pamatvērtību reizina ar koeficientu (К), kas norādīts 3. tabulā (29).

3.   tabula

Melnās jūras piekrastes pirmā teritorija

К = 6

Melnās jūras piekrastes otrā teritorija

К = 5

Valsts nozīmes kūrortu teritorijas, kūrorti un apmešanās vietas

К = 4

Mežs un zemes, kas atrodas teritorijās, kuras stiepjas no valsts un pašvaldības ceļu malai līdz būvniecību ierobežojošām līnijām

К = 3

Vietējas nozīmes kūrortu teritorijas, kūrorti un apmešanās vietas

К = 4

| (26) | Visbeidzot, zemes pamatcenai piemēro tā dēvēto “tirgus regulatora koeficientu” atbilstoši Noteikumu par pamatcenām 20. pielikumam. Minēto koeficientu izsaka BGN/m2, un tas svārstās no 10 zemei, kas atrodas blakus jūrai, lieliem kalnu kūrortiem un Sofijai, līdz 1 zemei ar visneizdevīgāko atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, zemes pamatcenai piemēro tā dēvēto “tirgus regulatora koeficientu” atbilstoši Noteikumu par pamatcenām 20. pielikumam. Minēto koeficientu izsaka BGN/m2, un tas svārstās no 10 zemei, kas atrodas blakus jūrai, lieliem kalnu kūrortiem un Sofijai, līdz 1 zemei ar visneizdevīgāko atrašanās vietu.

| (27) | Neatkarīgi no iepriekšminētā, ja maiņas darījumā privātpersona saņēma meža zemi, kam ir augstāka kopējā administratīvā cena nekā zemei, kuru tā nodevusi, attiecīgajai personai bija jākompensē valstij cenas atšķirība. Kā norādījušas Bulgārijas iestādes, parasti valsts piekrita maiņas darījumiem tikai tad, ja tā saņēma zemi ar augstāku administratīvo vērtību. Tomēr šāds noteikums attiecas tikai uz privātu zemes gabalu kopējo administratīvo cenu, kas ir augstāka par maiņas darījumā saņemtās valsts zemes administratīvo cenu, nevis tās cenu par kvadrātmetru. |
| --- | --- |

(27)

Neatkarīgi no iepriekšminētā, ja maiņas darījumā privātpersona saņēma meža zemi, kam ir augstāka kopējā administratīvā cena nekā zemei, kuru tā nodevusi, attiecīgajai personai bija jākompensē valstij cenas atšķirība. Kā norādījušas Bulgārijas iestādes, parasti valsts piekrita maiņas darījumiem tikai tad, ja tā saņēma zemi ar augstāku administratīvo vērtību. Tomēr šāds noteikums attiecas tikai uz privātu zemes gabalu kopējo administratīvo cenu, kas ir augstāka par maiņas darījumā saņemtās valsts zemes administratīvo cenu, nevis tās cenu par kvadrātmetru.

| (28) | Meža zemes maiņas aizliegums stājās spēkā 2009. gada 27. janvārī. Tādējādi izskatāmais apstrīdēto maiņas darījumu laikposms ir no 2007. gada 1. janvāra – datuma, kad Bulgārija pievienojās Savienībai, – līdz 2009. gada 27. janvārim – maiņas darījumu moratorija ieviešanas datumam (turpmāk “izskatāmais laikposms”). |
| --- | --- |

(28)

Meža zemes maiņas aizliegums stājās spēkā 2009. gada 27. janvārī. Tādējādi izskatāmais apstrīdēto maiņas darījumu laikposms ir no 2007. gada 1. janvāra – datuma, kad Bulgārija pievienojās Savienībai, – līdz 2009. gada 27. janvārim – maiņas darījumu moratorija ieviešanas datumam (turpmāk “izskatāmais laikposms”).

2.2.   PAREDZĒTĀ ZEMES LIETOJUMA MAIŅA

| (29) | Sūdzības iesniedzēji arī apgalvo, ka pēc maiņas darījumiem bieži tika mainīts arī paredzētais zemes lietojums no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi un ka šāda maiņa vēl vairāk palielināja tirgus vērtības atšķirības starp maiņā iesaistīto valsts meža zemi un privātajiem zemes gabaliem. |
| --- | --- |

(29)

Sūdzības iesniedzēji arī apgalvo, ka pēc maiņas darījumiem bieži tika mainīts arī paredzētais zemes lietojums no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi un ka šāda maiņa vēl vairāk palielināja tirgus vērtības atšķirības starp maiņā iesaistīto valsts meža zemi un privātajiem zemes gabaliem.

| (30) | Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka paredzētā zemes lietojuma maiņas procedūru reglamentē nevis Mežu likuma noteikumi (kā tas ir attiecībā uz zemes maiņas darījumiem), bet gan atsevišķs tiesību aktu kopums, kurā ietverts arī Telpiskās plānošanas likums (turpmāk “TPL”) (30). Saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem jebkurš meža zemes īpašnieks, nosūtot pieteikumu MIA (kas bija daļa no Lauksaimniecības un pārtikas ministrijas (31)) izpilddirektoram, var pieprasīt, lai paredzētais viņa meža zemes lietojums tiek mainīts uz būvniecībai pieejamu zemi. Tad (iekšēju un, iespējams, ārēju) ekspertu komisija izskata šādu prasību un sniedz atzinumu izpilddirektoram, kurš pieņem pagaidu lēmumu par pieteikumu. Ja lēmums ir labvēlīgs un apstiprina pieteikuma pamatotību un likumību, to pārsūta visiem par paredzētā lietojuma maiņu atbildīgajiem dienestiem (provinces gubernatoram, pašvaldības mēram un par mežiem atbildīgā reģionālā direktorāta direktoram). |
| --- | --- |

(30)

Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka paredzētā zemes lietojuma maiņas procedūru reglamentē nevis Mežu likuma noteikumi (kā tas ir attiecībā uz zemes maiņas darījumiem), bet gan atsevišķs tiesību aktu kopums, kurā ietverts arī Telpiskās plānošanas likums (turpmāk “TPL”) (30). Saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem jebkurš meža zemes īpašnieks, nosūtot pieteikumu MIA (kas bija daļa no Lauksaimniecības un pārtikas ministrijas (31)) izpilddirektoram, var pieprasīt, lai paredzētais viņa meža zemes lietojums tiek mainīts uz būvniecībai pieejamu zemi. Tad (iekšēju un, iespējams, ārēju) ekspertu komisija izskata šādu prasību un sniedz atzinumu izpilddirektoram, kurš pieņem pagaidu lēmumu par pieteikumu. Ja lēmums ir labvēlīgs un apstiprina pieteikuma pamatotību un likumību, to pārsūta visiem par paredzētā lietojuma maiņu atbildīgajiem dienestiem (provinces gubernatoram, pašvaldības mēram un par mežiem atbildīgā reģionālā direktorāta direktoram).

| (31) | Pamatojoties uz labvēlīgu pagaidu lēmumu, īpašnieks iesniedz pieteikumu attiecīgajai pašvaldībai par sīki izstrādāta ģenerālplāna pasūtīšanu, izstrādi un apstiprināšanu. Par šādu plānu ir jāapspriežas ar visām (vietējām) ieinteresētajām personām. Ja atbildīgās iestādes apstiprina plānu, pēc tā stāšanās spēkā zemes īpašnieks iesniedz pieteikumu lauksaimniecības un pārtikas ministram par attiecīgās meža zemes izslēgšanu no aizsargājamiem meža resursiem. Ja pieteikumu apstiprina, jāmaksā zīmognodeva, ko nosaka neatkarīgs vērtētājs atbilstoši Noteikumiem par pamatcenām. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz labvēlīgu pagaidu lēmumu, īpašnieks iesniedz pieteikumu attiecīgajai pašvaldībai par sīki izstrādāta ģenerālplāna pasūtīšanu, izstrādi un apstiprināšanu. Par šādu plānu ir jāapspriežas ar visām (vietējām) ieinteresētajām personām. Ja atbildīgās iestādes apstiprina plānu, pēc tā stāšanās spēkā zemes īpašnieks iesniedz pieteikumu lauksaimniecības un pārtikas ministram par attiecīgās meža zemes izslēgšanu no aizsargājamiem meža resursiem. Ja pieteikumu apstiprina, jāmaksā zīmognodeva, ko nosaka neatkarīgs vērtētājs atbilstoši Noteikumiem par pamatcenām.

| (32) | Kad meža zemes īpašnieks ir samaksājis zīmognodevu atbildīgajām iestādēm, tiek sākta procedūra administratīva lēmuma pieņemšanai par paredzētā zemes lietojuma maiņu. Atkarībā no īpašuma lieluma lēmumu pieņem vai nu lauksaimniecības un pārtikas ministrs (ja īpašums ir mazāks par 10 hektāriem), vai arī Ministru padome. |
| --- | --- |

(32)

Kad meža zemes īpašnieks ir samaksājis zīmognodevu atbildīgajām iestādēm, tiek sākta procedūra administratīva lēmuma pieņemšanai par paredzētā zemes lietojuma maiņu. Atkarībā no īpašuma lieluma lēmumu pieņem vai nu lauksaimniecības un pārtikas ministrs (ja īpašums ir mazāks par 10 hektāriem), vai arī Ministru padome.

| (33) | 2009. gada 3. septembrī tika ieviests moratorijs turpmākai apmainītās zemes paredzētā lietojuma maiņai. |
| --- | --- |

(33)

2009. gada 3. septembrī tika ieviests moratorijs turpmākai apmainītās zemes paredzētā lietojuma maiņai.

2.3.   PASĀKUMU JURIDISKAIS PAMATS

| (34) | Maiņas darījumus, maiņas darījumos izmantojamo cenu aprēķinu un paredzētā apmainītās meža zemes lietojuma maiņas procedūru reglamentē šādi juridiski dokumenti:






  — | Bulgārijas Mežu likums, |
| --- | --- | --- |

(34)

Maiņas darījumus, maiņas darījumos izmantojamo cenu aprēķinu un paredzētā apmainītās meža zemes lietojuma maiņas procedūru reglamentē šādi juridiski dokumenti:

—

Bulgārijas Mežu likums,

| — | Noteikumi par pamatcenu aprēķinu, izslēgtajās teritorijās esošās zemes cenām un lietošanas un servitūtu tiesību radīšanu attiecībā uz mežiem un meža resursu zemi, |
| --- | --- |

—

Noteikumi par pamatcenu aprēķinu, izslēgtajās teritorijās esošās zemes cenām un lietošanas un servitūtu tiesību radīšanu attiecībā uz mežiem un meža resursu zemi,

| — | Valsts īpašuma likums (32), |
| --- | --- |

—

Valsts īpašuma likums (32),

| — | Saistību un līgumu likums (33), |
| --- | --- |

—

Saistību un līgumu likums (33),

| — | Telpiskās plānošanas likums. |
| --- | --- |

—

Telpiskās plānošanas likums.

2.4.   ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| (35) | Iespējamie atbalsta saņēmēji zemes maiņas darījumos ir fiziskas personas, privātuzņēmumi un pašvaldības, kas bieži aktīvi darbojās nekustamā īpašuma attīstības un/vai tūrisma jomā un kas mainīja savu meža zemi pret valstij piederošu meža zemi. |
| --- | --- |

(35)

Iespējamie atbalsta saņēmēji zemes maiņas darījumos ir fiziskas personas, privātuzņēmumi un pašvaldības, kas bieži aktīvi darbojās nekustamā īpašuma attīstības un/vai tūrisma jomā un kas mainīja savu meža zemi pret valstij piederošu meža zemi.

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (36) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai maiņas darījumi un/vai vēlāk notiekošā paredzētā zemes lietojuma maiņa ietver valsts atbalsta elementus Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un vai šādu atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(36)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai maiņas darījumi un/vai vēlāk notiekošā paredzētā zemes lietojuma maiņa ietver valsts atbalsta elementus Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un vai šādu atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

3.1.   SAVSTARPĒJĀ SAIKNE STARP MAIŅAS DARĪJUMIEM UN PAREDZĒTĀ ZEMES LIETOJUMA MAIŅU

| (37) | Pirmkārt, Komisija pauda šaubas saistībā ar sūdzības iesniedzēju apgalvojumiem, ka vairākos gadījumos pēc zemes maiņas darījumiem notika paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņa no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi. |
| --- | --- |

(37)

Pirmkārt, Komisija pauda šaubas saistībā ar sūdzības iesniedzēju apgalvojumiem, ka vairākos gadījumos pēc zemes maiņas darījumiem notika paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņa no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi.

| (38) | Ņemot vērā Bulgārijas iestāžu iesniegtos skaitliskos pierādījumus, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu ņēma vērā, ka no 147 maiņas darījumiem, kas veikti izskatāmajā laikposmā (no 2006. gada līdz 2009. gadam), 15 darījumos vēlāk notika paredzētā zemes lietojuma maiņa (10 %). Komisija arī norādīja, ka maiņas darījumiem un iespējamiem paredzētā lietojuma maiņas pieprasījumiem piemēro atšķirīgas tiesību normas un ka uz abu veidu procedūrām attiecas atšķirīga administratīvā kārtība. Sākotnēji šķita, ka tas apstiprina Bulgārijas iestāžu apgalvojumu, ka principā abi minētie posmi nav savstarpēji saistīti (34). |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā Bulgārijas iestāžu iesniegtos skaitliskos pierādījumus, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu ņēma vērā, ka no 147 maiņas darījumiem, kas veikti izskatāmajā laikposmā (no 2006. gada līdz 2009. gadam), 15 darījumos vēlāk notika paredzētā zemes lietojuma maiņa (10 %). Komisija arī norādīja, ka maiņas darījumiem un iespējamiem paredzētā lietojuma maiņas pieprasījumiem piemēro atšķirīgas tiesību normas un ka uz abu veidu procedūrām attiecas atšķirīga administratīvā kārtība. Sākotnēji šķita, ka tas apstiprina Bulgārijas iestāžu apgalvojumu, ka principā abi minētie posmi nav savstarpēji saistīti (34).

| (39) | Tomēr Bulgārijas iestādes norādīja, ka formulas meža zemes administratīvo cenu un par paredzētā lietojuma maiņu maksājamās zīmognodevas aprēķināšanai tika noteiktas tādā līmenī, kas nodrošina, ka pilna meža zemes maiņas cena, kam pieskaitīta cena par zemes paredzētā lietojuma maiņu, ir, ciktāl iespējams, vienāda ar līdzīgas būvniecībai pieejamas zemes tirgus cenu. Tas varētu nozīmēt, ka iestādes pieņēma, ka daudzi ieguldītāji mēģinās apvienot abus posmus vienā darījumā. |
| --- | --- |

(39)

Tomēr Bulgārijas iestādes norādīja, ka formulas meža zemes administratīvo cenu un par paredzētā lietojuma maiņu maksājamās zīmognodevas aprēķināšanai tika noteiktas tādā līmenī, kas nodrošina, ka pilna meža zemes maiņas cena, kam pieskaitīta cena par zemes paredzētā lietojuma maiņu, ir, ciktāl iespējams, vienāda ar līdzīgas būvniecībai pieejamas zemes tirgus cenu. Tas varētu nozīmēt, ka iestādes pieņēma, ka daudzi ieguldītāji mēģinās apvienot abus posmus vienā darījumā.

| (40) | Attiecīgi Komisija pauda šaubas, vai paredzētā meža zemes lietojuma iespējamā maiņa būtu jāņem vērā, nosakot zemes gabala cenu maiņas darījumu nolūkos, t. i., vai zemes maiņa un vēlāk notiekošā paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņa būtu jāuzskata par savstarpēji saistītām. |
| --- | --- |

(40)

Attiecīgi Komisija pauda šaubas, vai paredzētā meža zemes lietojuma iespējamā maiņa būtu jāņem vērā, nosakot zemes gabala cenu maiņas darījumu nolūkos, t. i., vai zemes maiņa un vēlāk notiekošā paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņa būtu jāuzskata par savstarpēji saistītām.

3.2.   IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS PAREDZĒTĀ ZEMES LIETOJUMA MAIŅĀ

| (41) | Otrkārt, Komisija pauda šaubas, vai paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņa galu galā varētu būt valsts atbalsts, jo tā vēl vairāk palielināja apmainītās zemes vērtību. |
| --- | --- |

(41)

Otrkārt, Komisija pauda šaubas, vai paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņa galu galā varētu būt valsts atbalsts, jo tā vēl vairāk palielināja apmainītās zemes vērtību.

| (42) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa prima facie nav saistīta ar valsts līdzekļu nodošanu. Zīmognodeva, kas maksājama par šādiem darījumiem, tika aprēķināta saskaņā ar tiesību normām un – ciktāl Komisijai zināms – tika samaksāta visos attiecīgajos gadījumos. Tāpēc, lai gan uzņēmumi, ko ietekmēja paredzētā zemes lietojuma maiņa, iespējams, guva labumu no šādas maiņas, administratīvie lēmumi, kas bija maiņas pamatā, nerada valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija nepauda konkrētu nostāju šajā jautājumā un aicināja ieinteresētās personas izteikties par to, vai konkrētajā darbībā ir iesaistīts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(42)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa prima facie nav saistīta ar valsts līdzekļu nodošanu. Zīmognodeva, kas maksājama par šādiem darījumiem, tika aprēķināta saskaņā ar tiesību normām un – ciktāl Komisijai zināms – tika samaksāta visos attiecīgajos gadījumos. Tāpēc, lai gan uzņēmumi, ko ietekmēja paredzētā zemes lietojuma maiņa, iespējams, guva labumu no šādas maiņas, administratīvie lēmumi, kas bija maiņas pamatā, nerada valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Komisija nepauda konkrētu nostāju šajā jautājumā un aicināja ieinteresētās personas izteikties par to, vai konkrētajā darbībā ir iesaistīts valsts atbalsts.

3.3.   IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS MEŽA ZEMES MAIŅĀ

| (43) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ņēma vērā, ka maiņas nolūkos meža zemes cenas noteica eksperti, izmantojot vienīgi Noteikumos par pamatcenām paredzētās formulas. Tāpēc Komisija pauda šaubas, vai, piemērojot minētās formulas, tika iegūta administratīva cena, kas ir līdzīga cenām, kuras iegūtas nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošos darījumos starp divām pusēm. Tāpēc Komisija aicināja Bulgārijas Republiku un trešās personas sniegt informāciju par tirgus cenām, kas iegūtas pilnīgi privātos meža zemes pārdošanas (vai maiņas) darījumos, kuri notikuši Bulgārijā izskatāmajā laikposmā. Tāpat Komisija arī aicināja Bulgārijas Republiku un trešās personas sniegt informāciju par atšķirībām starp šādām cenām un administratīvajām cenām, kas izmantotas apstrīdētajiem maiņas darījumiem, un attiecīgi – par izrietošo iespējamo valsts atbalsta summu, kas iesaistīta šādos darījumos. Turklāt Komisija aicināja Bulgārijas Republiku un trešās personas sniegt informāciju par piemērotajiem noteikumiem attiecībā uz kompensāciju, kas samaksāta maiņas darījumos par abu apmainīto zemes gabalu cenas starpību. Visbeidzot, Komisija aicināja Bulgārijas Republiku sniegt papildu informāciju, lai pamatotu tās apgalvojumu, ka apstrīdētie maiņas darījumi neietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(43)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ņēma vērā, ka maiņas nolūkos meža zemes cenas noteica eksperti, izmantojot vienīgi Noteikumos par pamatcenām paredzētās formulas. Tāpēc Komisija pauda šaubas, vai, piemērojot minētās formulas, tika iegūta administratīva cena, kas ir līdzīga cenām, kuras iegūtas nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošos darījumos starp divām pusēm. Tāpēc Komisija aicināja Bulgārijas Republiku un trešās personas sniegt informāciju par tirgus cenām, kas iegūtas pilnīgi privātos meža zemes pārdošanas (vai maiņas) darījumos, kuri notikuši Bulgārijā izskatāmajā laikposmā. Tāpat Komisija arī aicināja Bulgārijas Republiku un trešās personas sniegt informāciju par atšķirībām starp šādām cenām un administratīvajām cenām, kas izmantotas apstrīdētajiem maiņas darījumiem, un attiecīgi – par izrietošo iespējamo valsts atbalsta summu, kas iesaistīta šādos darījumos. Turklāt Komisija aicināja Bulgārijas Republiku un trešās personas sniegt informāciju par piemērotajiem noteikumiem attiecībā uz kompensāciju, kas samaksāta maiņas darījumos par abu apmainīto zemes gabalu cenas starpību. Visbeidzot, Komisija aicināja Bulgārijas Republiku sniegt papildu informāciju, lai pamatotu tās apgalvojumu, ka apstrīdētie maiņas darījumi neietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (44) | Komisija lēmumā par procedūras sākšanu arī izklāsta savu pagaidu viedokli par to, kā būtu jānosaka no apstrīdētajiem maiņas darījumiem iegūto priekšrocību apjoms gadījumā, ja tiek konstatēts, ka maiņas darījumi rada valsts atbalstu:






  i) | starpība starp privātā meža zemes gabala Nr. 1 reālo tirgus cenu un zemes gabala Nr. 1 administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem; |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisija lēmumā par procedūras sākšanu arī izklāsta savu pagaidu viedokli par to, kā būtu jānosaka no apstrīdētajiem maiņas darījumiem iegūto priekšrocību apjoms gadījumā, ja tiek konstatēts, ka maiņas darījumi rada valsts atbalstu:

i)

starpība starp privātā meža zemes gabala Nr. 1 reālo tirgus cenu un zemes gabala Nr. 1 administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem;

| ii) | starpība starp valsts meža zemes gabala Nr. 2 reālo tirgus cenu un zemes gabala Nr. 2 administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

ii)

starpība starp valsts meža zemes gabala Nr. 2 reālo tirgus cenu un zemes gabala Nr. 2 administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem.

Šādā gadījumā maiņas darījumos iesaistītais valsts atbalsts būtu vienāds ar vērtību ii), no kuras atskaitīta vērtība i).

Aprēķinot darījumā iesaistīto iespējamā valsts atbalsta komponentu, būtu jāņem vērā arī ikviena naudas kompensācija, kas izriet no abu zemes gabalu, kuri ir maiņas darījuma priekšmets, administratīvo cenu, ko viena puse samaksājusi otrai pusei, starpības.

3.4.   IESPĒJAMĀ VALSTS ATBALSTA SADERĪBA

| (45) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai gadījumā, ja tiek konstatēts, ka pastāv valsts atbalsts, kas izriet no paredzētā zemes lietojuma maiņas un/vai no maiņas darījumiem, šādu atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un jo īpaši ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un noteikumiem pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (35), un/vai Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un noteikumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei 2007.–2013. gadam (turpmāk “Mežsaimniecības pamatnostādnes”) (36). |
| --- | --- |

(45)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai gadījumā, ja tiek konstatēts, ka pastāv valsts atbalsts, kas izriet no paredzētā zemes lietojuma maiņas un/vai no maiņas darījumiem, šādu atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un jo īpaši ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un noteikumiem pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (35), un/vai Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un noteikumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei 2007.–2013. gadam (turpmāk “Mežsaimniecības pamatnostādnes”) (36).

| (46) | Tāpēc Komisija prasīja, lai Bulgārijas Republika un ieinteresētās personas iesniedz apsvērumus par apstrīdēto pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc Komisija prasīja, lai Bulgārijas Republika un ieinteresētās personas iesniedz apsvērumus par apstrīdēto pasākumu saderību.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   PIRMĀ SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA PIEZĪMES PAR KOMISIJAS PAUSTAJĀM ŠAUBĀM LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (47) | Pirmais sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka apstrīdētie zemes maiņas darījumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(47)

Pirmais sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka apstrīdētie zemes maiņas darījumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (48) | Attiecībā uz pirmajām Komisijas paustajām šaubām pirmais sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa un zemes maiņas darījumi būtu jāuzskata par savstarpēji saistītiem. Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka daudzi no zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem aktīvi darbojas būvniecības un tūrisma nozarēs, nevis mežsaimniecības nozarē. Otrkārt, kā norādījis pirmais sūdzības iesniedzējs, kopš 2009. gadā stājās spēkā moratorijs, apmainītā meža zeme praktiski netiek izmantota komerciāliem mērķiem. Treškārt, kā tiek apgalvots, laikā, kad tika veikti zemes maiņas darījumi, daudzi no atbalsta saņēmējiem paziņoja un reklamēja savus attīstības projektus par apmainīto meža zemi kā slēpošanas vai jūras kūrortus un pat bija sākuši sarunas ar attiecīgajām vietējām pārvaldes iestādēm, lai nodrošinātu, ka notiek paredzētā zemes lietojuma maiņa. Ceturtkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka viena un tā pati valsts aģentūra (MIA) bieži vien bija atbildīga par maiņas darījumu noslēgšanu un par apmainītās meža zemes izslēgšanu no mežu fonda (MIA un kompetentais regulators) (37), tādējādi radot iespējas tās komerciālajai attīstībai. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz pirmajām Komisijas paustajām šaubām pirmais sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa un zemes maiņas darījumi būtu jāuzskata par savstarpēji saistītiem. Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka daudzi no zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem aktīvi darbojas būvniecības un tūrisma nozarēs, nevis mežsaimniecības nozarē. Otrkārt, kā norādījis pirmais sūdzības iesniedzējs, kopš 2009. gadā stājās spēkā moratorijs, apmainītā meža zeme praktiski netiek izmantota komerciāliem mērķiem. Treškārt, kā tiek apgalvots, laikā, kad tika veikti zemes maiņas darījumi, daudzi no atbalsta saņēmējiem paziņoja un reklamēja savus attīstības projektus par apmainīto meža zemi kā slēpošanas vai jūras kūrortus un pat bija sākuši sarunas ar attiecīgajām vietējām pārvaldes iestādēm, lai nodrošinātu, ka notiek paredzētā zemes lietojuma maiņa. Ceturtkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka viena un tā pati valsts aģentūra (MIA) bieži vien bija atbildīga par maiņas darījumu noslēgšanu un par apmainītās meža zemes izslēgšanu no mežu fonda (MIA un kompetentais regulators) (37), tādējādi radot iespējas tās komerciālajai attīstībai.

| (49) | Attiecīgi pirmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka, nosakot maiņas darījumos iesaistītā valsts atbalsta kopējo apmēru, būtu jāņem vērā paredzētā zemes lietojuma iespējama pārklasificēšana un atbilstošais cenas paaugstinājums. Tāpēc, pēc sūdzības iesniedzēja ieskata, lai pienācīgi atspoguļotu apmainītās zemes tirgus cenu, atbalsta apmēra noteikšanā būtu jāveic salīdzināšana ar apbūvējamas zemes gabaliem. |
| --- | --- |

(49)

Attiecīgi pirmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka, nosakot maiņas darījumos iesaistītā valsts atbalsta kopējo apmēru, būtu jāņem vērā paredzētā zemes lietojuma iespējama pārklasificēšana un atbilstošais cenas paaugstinājums. Tāpēc, pēc sūdzības iesniedzēja ieskata, lai pienācīgi atspoguļotu apmainītās zemes tirgus cenu, atbalsta apmēra noteikšanā būtu jāveic salīdzināšana ar apbūvējamas zemes gabaliem.

| (50) | Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka, ņemot vērā to reģionu pievilcīgumu, kuros atradās valsts meža zemes gabali, būtu bijis saprātīgāk, ja iestādes vispirms rīkotos, lai palielinātu zemes gabalu vērtību (t. i., mainītu paredzēto to lietojumu, lai tie kļūtu pieejami būvniecībai), un tikai tad rīkotos ar tiem. Kā norādījis sūdzības iesniedzējs, nevienā no gadījumiem, kad iesniegti maiņas pieprasījumi, MIA nerīkojās, lai mainītu paredzēto konkrētās zemes lietojumu pirms zemes maiņas. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šis fakts skaidri liecina, ka bija nodoms radīt labumu valsts meža zemes ieguvējam. Šo praksi kritizēja arī Pasaules Banka 2009. gada ziņojumā par Bulgārijas mežiem, kurā bija norādīts, ka, šādi rīkojoties, valstij rodas zaudējumi (38). |
| --- | --- |

(50)

Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka, ņemot vērā to reģionu pievilcīgumu, kuros atradās valsts meža zemes gabali, būtu bijis saprātīgāk, ja iestādes vispirms rīkotos, lai palielinātu zemes gabalu vērtību (t. i., mainītu paredzēto to lietojumu, lai tie kļūtu pieejami būvniecībai), un tikai tad rīkotos ar tiem. Kā norādījis sūdzības iesniedzējs, nevienā no gadījumiem, kad iesniegti maiņas pieprasījumi, MIA nerīkojās, lai mainītu paredzēto konkrētās zemes lietojumu pirms zemes maiņas. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šis fakts skaidri liecina, ka bija nodoms radīt labumu valsts meža zemes ieguvējam. Šo praksi kritizēja arī Pasaules Banka 2009. gada ziņojumā par Bulgārijas mežiem, kurā bija norādīts, ka, šādi rīkojoties, valstij rodas zaudējumi (38).

| (51) | Otrkārt, attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par to, vai valsts apmainītās zemes paredzētā lietojuma maiņas rezultātā tika piešķirts valsts atbalsts, pirmais sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka zemes ieguvējs vēlāk samaksāja zīmognodevu, pamatojoties uz lēmumu mainīt paredzēto zemes lietojumu, un ka attiecīgā summa būtu jāatskaita no jebkura aprēķinātā atbalsta apmēra, kas saņemts maiņas darījuma rezultātā, tomēr minētā nodeva neatspoguļo zemes gabala vērtības faktisko palielinājumu, kas radies lietojuma maiņas dēļ. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka gadījumos, kad zemes maiņa veikta pirms Bulgārijas pievienošanās Savienībai, bet paredzētā zemes lietojuma maiņa notikusi pēc pievienošanās, nelikumīgajam valsts atbalstam, kas piešķirts zemes ieguvējam, būtu jābūt vienādam ar starpību starp attiecīgā zemes gabala tirgus vērtību maiņas brīdī (pirms pievienošanās) un tā tirgu vērtību pēc paredzētā zemes lietojuma maiņas (pēc pievienošanās). |
| --- | --- |

(51)

Otrkārt, attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par to, vai valsts apmainītās zemes paredzētā lietojuma maiņas rezultātā tika piešķirts valsts atbalsts, pirmais sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka zemes ieguvējs vēlāk samaksāja zīmognodevu, pamatojoties uz lēmumu mainīt paredzēto zemes lietojumu, un ka attiecīgā summa būtu jāatskaita no jebkura aprēķinātā atbalsta apmēra, kas saņemts maiņas darījuma rezultātā, tomēr minētā nodeva neatspoguļo zemes gabala vērtības faktisko palielinājumu, kas radies lietojuma maiņas dēļ. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka gadījumos, kad zemes maiņa veikta pirms Bulgārijas pievienošanās Savienībai, bet paredzētā zemes lietojuma maiņa notikusi pēc pievienošanās, nelikumīgajam valsts atbalstam, kas piešķirts zemes ieguvējam, būtu jābūt vienādam ar starpību starp attiecīgā zemes gabala tirgus vērtību maiņas brīdī (pirms pievienošanās) un tā tirgu vērtību pēc paredzētā zemes lietojuma maiņas (pēc pievienošanās).

| (52) | Attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par valsts atbalsta rašanos maiņas darījumu rezultātā sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Noteikumos par pamatcenām paredzētās formulas neatspoguļo apmainītās zemes tirgus vērtību. Sūdzības iesniedzējs arī apstrīd vērtētāju neatkarību, jo tas uzskata, ka zemes ieguvējs var brīvi izvēlēties sev tīkamu vērtētāju, tāpēc cenas tiek novērtētās pārmērīgi zemu. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par valsts atbalsta rašanos maiņas darījumu rezultātā sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Noteikumos par pamatcenām paredzētās formulas neatspoguļo apmainītās zemes tirgus vērtību. Sūdzības iesniedzējs arī apstrīd vērtētāju neatkarību, jo tas uzskata, ka zemes ieguvējs var brīvi izvēlēties sev tīkamu vērtētāju, tāpēc cenas tiek novērtētās pārmērīgi zemu.

| (53) | Tas arī iesniedza papildu informāciju par apmainītās meža zemes vai tai ļoti līdzīgas meža zemes tirgus cenām, lai pierādītu zemes gabalu administratīvo cenu būtiskās atšķirības. Laika ierobežojumu dēļ sūdzības iesniedzējs izpētīja tikai deviņu apmainīto zemes gabalu cenas. Šim nolūkam tika izmantoti banku novērtējumi, kā arī informācija no Bulgārijas Valsts īpašumu reģistra, kurā norādītas faktiskās cenas, par kādām tika noslēgti nekustamā īpašuma darījumi saistībā ar līdzīgiem zemes gabaliem. Cenu atšķirības svārstījās, sākot no gadījumiem, kad cenas novērtētas 50–65 % par zemu (izmantojot administratīvo cenu), līdz gadījumiem, kad meža zeme, kā tiek apgalvots, iegūta par 1–2 % no tās tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(53)

Tas arī iesniedza papildu informāciju par apmainītās meža zemes vai tai ļoti līdzīgas meža zemes tirgus cenām, lai pierādītu zemes gabalu administratīvo cenu būtiskās atšķirības. Laika ierobežojumu dēļ sūdzības iesniedzējs izpētīja tikai deviņu apmainīto zemes gabalu cenas. Šim nolūkam tika izmantoti banku novērtējumi, kā arī informācija no Bulgārijas Valsts īpašumu reģistra, kurā norādītas faktiskās cenas, par kādām tika noslēgti nekustamā īpašuma darījumi saistībā ar līdzīgiem zemes gabaliem. Cenu atšķirības svārstījās, sākot no gadījumiem, kad cenas novērtētas 50–65 % par zemu (izmantojot administratīvo cenu), līdz gadījumiem, kad meža zeme, kā tiek apgalvots, iegūta par 1–2 % no tās tirgus vērtības.

| (54) | Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka tas, ka pret bijušo MIA vadītāju tika izvirzītas kriminālapsūdzības par valstij neizdevīgu zemes maiņas darījumu noslēgšanu, liecina, ka Bulgārijas iestādes pašas uzskata, ka meža zeme tika nodota konkrētām privātpersonām par cenu, kas ir daudz zemāka par tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka tas, ka pret bijušo MIA vadītāju tika izvirzītas kriminālapsūdzības par valstij neizdevīgu zemes maiņas darījumu noslēgšanu, liecina, ka Bulgārijas iestādes pašas uzskata, ka meža zeme tika nodota konkrētām privātpersonām par cenu, kas ir daudz zemāka par tirgus vērtību.

| (55) | Attiecībā uz jautājumu, vai zemes maiņas darījumi traucē konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, ciktāl tam zināms, nevienam no zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem mežu apsaimniekošana nav to galvenā saimnieciskā darbība. Gandrīz visiem atbalsta saņēmējiem ir jau iepriekš īstenoti vai vēl nākotnē iecerēti uzņēmējdarbības plāni saimnieciskās darbības vai ieguldījumu jomā vienā no šādām nozarēm: spekulācijas ar nekustamo īpašumu, būvniecība un/vai tūrisms. Kā norādījis sūdzības iesniedzējs, tūrisms pēc definīcijas skar visu iekšējo tirgu, tāpēc pat nedaudzi selektīva atbalsta gadījumi traucē minēto tirgu. Sūdzības iesniedzējs arī piebilst, ka, ņemot vērā zemes maiņas darījumu skaitu un apjomu, ārvalstu konkurentiem praktiski nav iespējams iesaistīties Bulgārijas tirgū. Lai gan vairāki lieli Savienības ieguldītāji (piemēram, Lindner, ECE) ir aktīvi iesaistījušies pilsētbūvniecības projektos Bulgārijā (uzņēmējdarbības centri un universālveikali), tiek apgalvots, ka praktiski visus lielākos ieguldījumus jūras, slēpošanas vai golfa kūrortos ir veikuši Bulgārijas kontrolēti uzņēmumi. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz jautājumu, vai zemes maiņas darījumi traucē konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, ciktāl tam zināms, nevienam no zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem mežu apsaimniekošana nav to galvenā saimnieciskā darbība. Gandrīz visiem atbalsta saņēmējiem ir jau iepriekš īstenoti vai vēl nākotnē iecerēti uzņēmējdarbības plāni saimnieciskās darbības vai ieguldījumu jomā vienā no šādām nozarēm: spekulācijas ar nekustamo īpašumu, būvniecība un/vai tūrisms. Kā norādījis sūdzības iesniedzējs, tūrisms pēc definīcijas skar visu iekšējo tirgu, tāpēc pat nedaudzi selektīva atbalsta gadījumi traucē minēto tirgu. Sūdzības iesniedzējs arī piebilst, ka, ņemot vērā zemes maiņas darījumu skaitu un apjomu, ārvalstu konkurentiem praktiski nav iespējams iesaistīties Bulgārijas tirgū. Lai gan vairāki lieli Savienības ieguldītāji (piemēram, Lindner, ECE) ir aktīvi iesaistījušies pilsētbūvniecības projektos Bulgārijā (uzņēmējdarbības centri un universālveikali), tiek apgalvots, ka praktiski visus lielākos ieguldījumus jūras, slēpošanas vai golfa kūrortos ir veikuši Bulgārijas kontrolēti uzņēmumi.

4.2.   ZEMES MAIŅAS DARĪJUMU ATBALSTA SAŅĒMĒJU UN CITU TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (56) | Komisija saņēma piezīmes no vairākām trešām personām, no kurām lielākā daļa bija maiņas darījumu puses–privātpersonas (turpmāk “atbalsta saņēmēji”). Komisija norāda, ka vairāki atbalsta saņēmēji (39) tikai iesniedza īsu paziņojumu, ka to veiktajos zemes maiņas darījumos nav iesaistīts valsts atbalsts. Citi atbalsta saņēmēji iesniedza sīkākus apsvērumus par šaubām, ko Komisija paudusi lēmumā par procedūras sākšanu – tie ir izvērtēti nākamajās iedaļās. |
| --- | --- |

(56)

Komisija saņēma piezīmes no vairākām trešām personām, no kurām lielākā daļa bija maiņas darījumu puses–privātpersonas (turpmāk “atbalsta saņēmēji”). Komisija norāda, ka vairāki atbalsta saņēmēji (39) tikai iesniedza īsu paziņojumu, ka to veiktajos zemes maiņas darījumos nav iesaistīts valsts atbalsts. Citi atbalsta saņēmēji iesniedza sīkākus apsvērumus par šaubām, ko Komisija paudusi lēmumā par procedūras sākšanu – tie ir izvērtēti nākamajās iedaļās.

4.2.1.   Savstarpējā saikne starp maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņu

| (57) | Attiecībā uz Komisijas pirmajām paustajām šaubām par savstarpējas saiknes esību starp zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņu lielākā daļa atbalsta saņēmēju (40), kas atbildēja uz lēmumu par procedūras sākšanu, apgalvo, ka šādas saiknes nav. Zemes maiņu un vēlāk notiekošo paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņu reglamentē divas atsevišķas procedūras, no kurām katra ir divu dažādu savstarpēji neatkarīgi darbojošos valsts institūciju kompetencē. Zemes maiņas darījumi atkarībā no maināmā zemes gabala lieluma ir lauksaimniecības un pārtikas ministra vai Ministru padomes un IMA kompetencē, savukārt paredzētā zemes lietojuma maiņa ir vietējo pārvaldes iestāžu – pašvaldību mēru vai pilsētas padomes, reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministra vai tā reģiona gubernatora, kurā atrodas būvlaukumi, – kompetencē, un, lai tos varētu veikt, ir jāapstiprina telpiskās attīstības detālplāns vai ģenerālplāns. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz Komisijas pirmajām paustajām šaubām par savstarpējas saiknes esību starp zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņu lielākā daļa atbalsta saņēmēju (40), kas atbildēja uz lēmumu par procedūras sākšanu, apgalvo, ka šādas saiknes nav. Zemes maiņu un vēlāk notiekošo paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņu reglamentē divas atsevišķas procedūras, no kurām katra ir divu dažādu savstarpēji neatkarīgi darbojošos valsts institūciju kompetencē. Zemes maiņas darījumi atkarībā no maināmā zemes gabala lieluma ir lauksaimniecības un pārtikas ministra vai Ministru padomes un IMA kompetencē, savukārt paredzētā zemes lietojuma maiņa ir vietējo pārvaldes iestāžu – pašvaldību mēru vai pilsētas padomes, reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministra vai tā reģiona gubernatora, kurā atrodas būvlaukumi, – kompetencē, un, lai tos varētu veikt, ir jāapstiprina telpiskās attīstības detālplāns vai ģenerālplāns.

| (58) | Viens atbalsta saņēmējs (41) turklāt piebilst, ka nav automātiskas saiknes starp paredzētā zemes lietojuma maiņu un zemes vērtības palielināšanos. Lēmums mainīt paredzēto zemes lietojumu tiek pieņemts, pamatojoties uz šādas vajadzības novērtējumu, kas ir plašāks un bieži vien tiek veikts, neņemot vērā īpašnieku privātās intereses, un tāpēc tas nav pamatots ar zemes maiņas darījuma pušu komerciālajām interesēm. Kāds cits atbalsta saņēmējs (42) norāda, ka Bulgārijas iestāžu sniegtā statistiskā informācija apstiprina savstarpējas saiknes neesību. Visbeidzot, citi atbalsta saņēmēji (43) uzskata, ka jautājumam par to, vai pastāv šāda saikne, nav nozīmes, jo viņu gadījumā apmainītā zeme, ko viņi ieguva, nebija izslēgta no mežu aizsardzības attīstības nolūkos, kā arī nav sākta procedūra paredzētā zemes lietojuma maiņai. |
| --- | --- |

(58)

Viens atbalsta saņēmējs (41) turklāt piebilst, ka nav automātiskas saiknes starp paredzētā zemes lietojuma maiņu un zemes vērtības palielināšanos. Lēmums mainīt paredzēto zemes lietojumu tiek pieņemts, pamatojoties uz šādas vajadzības novērtējumu, kas ir plašāks un bieži vien tiek veikts, neņemot vērā īpašnieku privātās intereses, un tāpēc tas nav pamatots ar zemes maiņas darījuma pušu komerciālajām interesēm. Kāds cits atbalsta saņēmējs (42) norāda, ka Bulgārijas iestāžu sniegtā statistiskā informācija apstiprina savstarpējas saiknes neesību. Visbeidzot, citi atbalsta saņēmēji (43) uzskata, ka jautājumam par to, vai pastāv šāda saikne, nav nozīmes, jo viņu gadījumā apmainītā zeme, ko viņi ieguva, nebija izslēgta no mežu aizsardzības attīstības nolūkos, kā arī nav sākta procedūra paredzētā zemes lietojuma maiņai.

| (59) | Attiecībā uz jautājumu, vai paredzētā zemes lietojuma iespējamā maiņa būtu jāņem vērā attiecīgās zemes cenas noteikšanā, lielākā daļa atbalsta saņēmēju apgalvo, ka ne – dažādu iemeslu dēļ. Vairāki atbalsta saņēmēji (44) apgalvo, ka būtu nepamatoti ņemt vērā hipotētisko iespēju mainīt paredzēto apmainītās zemes lietojumu, jo šādu maiņu var nekad nepieprasīt vai arī to var noraidīt, jo nav izpildītas attiecīgās administratīvās prasības. Apmainītās meža zemes stratēģiskajai atrašanās vietai, kas, kā tiek apgalvots, palielina zemes vērtību, nevajadzētu būt būtiski svarīgai, ja paredzētais zemes lietojums nav mainīts un iegūto zemi var izmantot tikai tiesību aktos paredzētajam mērķim. Tādējādi viens atbalsta saņēmējs (45) apgalvo, ka būtu jāņem vērā konkrētā vienošanās, kas panākta starp maiņas darījuma pusēm novērtējuma dienā. Objektīvā un taisnīgā tirgus vērtības aprēķinā būtu arī jāņem vērā telpiskās attīstības ģenerālplāni (kas atļauj vai neatļauj būvniecību), kas ir spēkā apmainītās meža zemes novērtēšanas dienā. Attiecīgi būtu jānosaka vienotu kritēriju kopums, kas ļauj atšķirt hipotētisku iespēju un maiņas darījuma pušu faktisko ieceri vēlāk panākt zemes lietojuma maiņu. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz jautājumu, vai paredzētā zemes lietojuma iespējamā maiņa būtu jāņem vērā attiecīgās zemes cenas noteikšanā, lielākā daļa atbalsta saņēmēju apgalvo, ka ne – dažādu iemeslu dēļ. Vairāki atbalsta saņēmēji (44) apgalvo, ka būtu nepamatoti ņemt vērā hipotētisko iespēju mainīt paredzēto apmainītās zemes lietojumu, jo šādu maiņu var nekad nepieprasīt vai arī to var noraidīt, jo nav izpildītas attiecīgās administratīvās prasības. Apmainītās meža zemes stratēģiskajai atrašanās vietai, kas, kā tiek apgalvots, palielina zemes vērtību, nevajadzētu būt būtiski svarīgai, ja paredzētais zemes lietojums nav mainīts un iegūto zemi var izmantot tikai tiesību aktos paredzētajam mērķim. Tādējādi viens atbalsta saņēmējs (45) apgalvo, ka būtu jāņem vērā konkrētā vienošanās, kas panākta starp maiņas darījuma pusēm novērtējuma dienā. Objektīvā un taisnīgā tirgus vērtības aprēķinā būtu arī jāņem vērā telpiskās attīstības ģenerālplāni (kas atļauj vai neatļauj būvniecību), kas ir spēkā apmainītās meža zemes novērtēšanas dienā. Attiecīgi būtu jānosaka vienotu kritēriju kopums, kas ļauj atšķirt hipotētisku iespēju un maiņas darījuma pušu faktisko ieceri vēlāk panākt zemes lietojuma maiņu.

| (60) | Turklāt daudzi atbalsta saņēmēji norāda, ka, lai zemi izslēgtu no meža aizsardzības, ir jāsamaksā nodeva par paredzētā zemes lietojuma maiņu, kas ir vienāda ar apbūvējamas zemes cenu par kvadrātmetru attiecīgajā teritorijā. Tādējādi minētie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka lietojuma maiņa nerada tiem ekonomiskas priekšrocības, jo, ja iegūto zemi pārdod, izmanto kā nodrošinājumu vai attīsta, tās vērtība ir tāda pati kā būvniecībai pieejamās zemes vērtība. Līdzīgu argumentu izteica Mirta Engineering un Beta Forest, kas norādīja, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa ir saistīta ar papildu izdevumiem, proti, ir jāmaksā zīmognodeva un vietējais nodoklis, kā arī projekta izstrādes izmaksas, kas vēl vairāk palielina īpašuma vērtību. Mihailov k-gs un Mihailova k-dze patiešām apgalvo, ka viņu gadījumā paredzētā zemes lietojuma maiņa tika veikta ar nosacījumu, ka tiek samaksātas valsts nodevas, kas minētas Mežu likuma 17. pantā un Meža likuma īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt daudzi atbalsta saņēmēji norāda, ka, lai zemi izslēgtu no meža aizsardzības, ir jāsamaksā nodeva par paredzētā zemes lietojuma maiņu, kas ir vienāda ar apbūvējamas zemes cenu par kvadrātmetru attiecīgajā teritorijā. Tādējādi minētie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka lietojuma maiņa nerada tiem ekonomiskas priekšrocības, jo, ja iegūto zemi pārdod, izmanto kā nodrošinājumu vai attīsta, tās vērtība ir tāda pati kā būvniecībai pieejamās zemes vērtība. Līdzīgu argumentu izteica Mirta Engineering un Beta Forest, kas norādīja, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa ir saistīta ar papildu izdevumiem, proti, ir jāmaksā zīmognodeva un vietējais nodoklis, kā arī projekta izstrādes izmaksas, kas vēl vairāk palielina īpašuma vērtību. Mihailov k-gs un Mihailova k-dze patiešām apgalvo, ka viņu gadījumā paredzētā zemes lietojuma maiņa tika veikta ar nosacījumu, ka tiek samaksātas valsts nodevas, kas minētas Mežu likuma 17. pantā un Meža likuma īstenošanas noteikumos.

| (61) | Visbeidzot, daži atbalsta saņēmēji (46) uzskata šo jautājumu par nebūtisku, jo viņu gadījumā viņu iegūtā maiņas zeme nebija izslēgta no meža aizsardzības attīstības nolūkos, kā arī nav sākta procedūra paredzētā zemes lietojuma maiņai. MIKS savā iesniegumā norādīja, ka Bulgārijas valsts savā zemes maiņas darījumu līgumā bija paredzējusi, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa nav atļauta. |
| --- | --- |

(61)

Visbeidzot, daži atbalsta saņēmēji (46) uzskata šo jautājumu par nebūtisku, jo viņu gadījumā viņu iegūtā maiņas zeme nebija izslēgta no meža aizsardzības attīstības nolūkos, kā arī nav sākta procedūra paredzētā zemes lietojuma maiņai. MIKS savā iesniegumā norādīja, ka Bulgārijas valsts savā zemes maiņas darījumu līgumā bija paredzējusi, ka paredzētā zemes lietojuma maiņa nav atļauta.

4.2.2.   Valsts atbalsts meža zemes maiņā

| (62) | Attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par to, vai administratīvo cenu izmantošana zemes maiņas darījumos ir ļāvusi iegūt tirgus cenu, atbalsta saņēmēji (47) attiecībā uz saviem maiņas darījumiem izvirzīja vairākus līdzīgus argumentus par to, kāpēc tam tā vajadzētu būt. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par to, vai administratīvo cenu izmantošana zemes maiņas darījumos ir ļāvusi iegūt tirgus cenu, atbalsta saņēmēji (47) attiecībā uz saviem maiņas darījumiem izvirzīja vairākus līdzīgus argumentus par to, kāpēc tam tā vajadzētu būt.

| (63) | Pirmkārt, viens atbalsta saņēmējs (48) apgalvo, ka, nosakot administratīvās cenas, Noteikumos par pamatcenām ir ņemti vērā objektīvi kritēriji, piemēram, zemes atrašanās vieta, rajonu nozīmīgums un uz zemes augošo augu šķirņu veids un nozīmīgums, savukārt divi citi atbalsta saņēmēji (49) apgalvo, ka administratīvās maiņas cenas pamatā ir kritēriji, kas ir identiski tiem, kurus izmantoja privātu ieguldītāju veiktos privātās meža zemes maiņas darījumos, proti, zemes atrašanās tuvu vietējai vai valsts infrastruktūrai, kas ir līdzīga apstrīdētajiem maiņas darījumiem pēc tādiem rādītājiem kā augu šķirnes, atrašanās vieta teritorijās, kam piemēro īpašu aizsardzību no urbanizācijas, utt. Citi atbalsta saņēmēji (50) līdzīgi apgalvo, ka vērtējumos, kas veikti, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām, tika noteiktas administratīvās cenas, kas ir līdzīgas meža zemes tirgus cenām Bulgārijā vai dažos gadījumos pat augstākas par tām, jo nav vietējā šāda veida zemes tirgus, kā arī tāpēc, ka nedaudzie privātie darījumi notika par zemām cenām. Tāpēc zemes maiņas darījumi tika veikti tirgū dominējošajos ekonomiskajos apstākļos. |
| --- | --- |

(63)

Pirmkārt, viens atbalsta saņēmējs (48) apgalvo, ka, nosakot administratīvās cenas, Noteikumos par pamatcenām ir ņemti vērā objektīvi kritēriji, piemēram, zemes atrašanās vieta, rajonu nozīmīgums un uz zemes augošo augu šķirņu veids un nozīmīgums, savukārt divi citi atbalsta saņēmēji (49) apgalvo, ka administratīvās maiņas cenas pamatā ir kritēriji, kas ir identiski tiem, kurus izmantoja privātu ieguldītāju veiktos privātās meža zemes maiņas darījumos, proti, zemes atrašanās tuvu vietējai vai valsts infrastruktūrai, kas ir līdzīga apstrīdētajiem maiņas darījumiem pēc tādiem rādītājiem kā augu šķirnes, atrašanās vieta teritorijās, kam piemēro īpašu aizsardzību no urbanizācijas, utt. Citi atbalsta saņēmēji (50) līdzīgi apgalvo, ka vērtējumos, kas veikti, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām, tika noteiktas administratīvās cenas, kas ir līdzīgas meža zemes tirgus cenām Bulgārijā vai dažos gadījumos pat augstākas par tām, jo nav vietējā šāda veida zemes tirgus, kā arī tāpēc, ka nedaudzie privātie darījumi notika par zemām cenām. Tāpēc zemes maiņas darījumi tika veikti tirgū dominējošajos ekonomiskajos apstākļos.

| (64) | Otrkārt, vairāki atbalsta saņēmēji (51) apgalvo, ka tie veica apmainīto zemes gabalu novērtējumus, kuros iegūtās administratīvās cenas ir līdzīgas (52) meža zemes tirgus cenām Bulgārijā vai daudzos gadījumos pat augstākas (53) par tām. |
| --- | --- |

(64)

Otrkārt, vairāki atbalsta saņēmēji (51) apgalvo, ka tie veica apmainīto zemes gabalu novērtējumus, kuros iegūtās administratīvās cenas ir līdzīgas (52) meža zemes tirgus cenām Bulgārijā vai daudzos gadījumos pat augstākas (53) par tām.

| (65) | Treškārt, vairāki atbalsta saņēmēji (54) norāda uz pilnībā privātu zemes maiņas vai pārdošanas darījumu neesību jomās, kurās notika konkrēto atbalsta saņēmēju veiktie zemes maiņas darījumi, tāpēc būtu jāuzskata, ka administratīvās cenas aptuveni atbilst tirgus cenām. |
| --- | --- |

(65)

Treškārt, vairāki atbalsta saņēmēji (54) norāda uz pilnībā privātu zemes maiņas vai pārdošanas darījumu neesību jomās, kurās notika konkrēto atbalsta saņēmēju veiktie zemes maiņas darījumi, tāpēc būtu jāuzskata, ka administratīvās cenas aptuveni atbilst tirgus cenām.

| (66) | Visbeidzot, vairāki atbalsta saņēmēji (55) apgalvo, ka, kopš lauksaimniecības un pārtikas ministrs, īstenojot savu rīcības brīvību, ir tiesīgs atteikt zemes maiņu, ja valsts nav ieinteresēta iegūt privātu mežu un maiņas nolīguma nosacījumi jāapstiprina abām pusēm (valstij un privātpersonai), zemes maiņas darījumi būtu jāuzskata par komerciāliem darījumiem, attiecībā uz kuriem valsts darbojas kā tirgus ekonomikas dalībnieks (“TED”). |
| --- | --- |

(66)

Visbeidzot, vairāki atbalsta saņēmēji (55) apgalvo, ka, kopš lauksaimniecības un pārtikas ministrs, īstenojot savu rīcības brīvību, ir tiesīgs atteikt zemes maiņu, ja valsts nav ieinteresēta iegūt privātu mežu un maiņas nolīguma nosacījumi jāapstiprina abām pusēm (valstij un privātpersonai), zemes maiņas darījumi būtu jāuzskata par komerciāliem darījumiem, attiecībā uz kuriem valsts darbojas kā tirgus ekonomikas dalībnieks (“TED”).

| (67) | Attiecībā uz darījumos iesaistītā iespējamā valsts atbalsta apjomu (t. i., starpību starp meža zemes administratīvo cenu un tirgus cenu) lielākā daļa atbalsta saņēmēju (56) atbildēja, ka gadījumos, kad privātā zeme bija vērtīgāka par valsts zemi, Bulgārijas iestādes nesedza cenu starpību. Kāds cits atbalsta saņēmējs (57) apgalvoja, ka apmainīto privātās un valsts meža zemes gabalu, kas atrodas vienā un tajā pašā teritorijā vai blakusesošās teritorijās, tirgus cenas starpība ir izdevīga valstij, jo administratīvās cenas ir augstākas nekā tirgus cenas, ko sarunās brīvi apspriež privātie meža īpašnieki attiecīgajās teritorijās. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz darījumos iesaistītā iespējamā valsts atbalsta apjomu (t. i., starpību starp meža zemes administratīvo cenu un tirgus cenu) lielākā daļa atbalsta saņēmēju (56) atbildēja, ka gadījumos, kad privātā zeme bija vērtīgāka par valsts zemi, Bulgārijas iestādes nesedza cenu starpību. Kāds cits atbalsta saņēmējs (57) apgalvoja, ka apmainīto privātās un valsts meža zemes gabalu, kas atrodas vienā un tajā pašā teritorijā vai blakusesošās teritorijās, tirgus cenas starpība ir izdevīga valstij, jo administratīvās cenas ir augstākas nekā tirgus cenas, ko sarunās brīvi apspriež privātie meža īpašnieki attiecīgajās teritorijās.

| (68) | Attiecībā uz pārējiem nosacījumiem valsts atbalsta konstatēšanai vairāki atbalsta saņēmēji (58) apstrīdēja, ka tie ir izpildīti. Konkrēti atbalsta saņēmēji (59) apgalvo, ka tie ir fiziskas personas, tāpēc uz tiem neattiecas Bulgārijas Valsts atbalsta likums un Līguma 107. pants. Attiecībā uz valsts līdzekļiem minētie atbalsta saņēmēji norāda, ka valsts ieguva zemi, veicot nelikumīgu ekspropriāciju bez atbilstošas kompensācijas, tāpēc nevar uzskatīt, ka valsts piešķīra minētos līdzekļus. Attiecībā uz selektivitāti minētie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka Mežu likums ir piemērojams erga omnes un tāpēc nav diskriminējošs. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz pārējiem nosacījumiem valsts atbalsta konstatēšanai vairāki atbalsta saņēmēji (58) apstrīdēja, ka tie ir izpildīti. Konkrēti atbalsta saņēmēji (59) apgalvo, ka tie ir fiziskas personas, tāpēc uz tiem neattiecas Bulgārijas Valsts atbalsta likums un Līguma 107. pants. Attiecībā uz valsts līdzekļiem minētie atbalsta saņēmēji norāda, ka valsts ieguva zemi, veicot nelikumīgu ekspropriāciju bez atbilstošas kompensācijas, tāpēc nevar uzskatīt, ka valsts piešķīra minētos līdzekļus. Attiecībā uz selektivitāti minētie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka Mežu likums ir piemērojams erga omnes un tāpēc nav diskriminējošs.

| (69) | Arī kāds cits atbalsta saņēmējs (60) uzskata, ka Līguma 107. panta nosacījumi nav izpildīti attiecībā uz zemes maiņas darījumiem, tikai mazliet atšķirīgu iemeslu dēļ. Pirmkārt, nenotika valsts līdzekļu nodošana, jo zemes maiņa bija “divkāršas pārdošanas darījums”, kas veikts pēc tam, kad neatkarīgs īpašuma vērtētājs bija veicis novērtēšanu, pamatojoties uz likumā noteiktiem objektīviem cenu aprēķināšanas kritērijiem. Otrkārt, netika piešķirtas nekādas priekšrocības, kā arī zemes maiņas darījuma partneri nebija izdevīgākā situācijā kā konkurenti, jo ikviens meža zemes īpašnieks varēja prasīt savas privātās zemes maiņu pret valsts meža zemi. Līdzīgu argumentu pauž vēl viens atbalsta saņēmējs (61), kurš uzskata, ka zemes maiņas darījumu shēma ir vispārējs pasākums, kas pieejams visiem meža zemes īpašniekiem. |
| --- | --- |

(69)

Arī kāds cits atbalsta saņēmējs (60) uzskata, ka Līguma 107. panta nosacījumi nav izpildīti attiecībā uz zemes maiņas darījumiem, tikai mazliet atšķirīgu iemeslu dēļ. Pirmkārt, nenotika valsts līdzekļu nodošana, jo zemes maiņa bija “divkāršas pārdošanas darījums”, kas veikts pēc tam, kad neatkarīgs īpašuma vērtētājs bija veicis novērtēšanu, pamatojoties uz likumā noteiktiem objektīviem cenu aprēķināšanas kritērijiem. Otrkārt, netika piešķirtas nekādas priekšrocības, kā arī zemes maiņas darījuma partneri nebija izdevīgākā situācijā kā konkurenti, jo ikviens meža zemes īpašnieks varēja prasīt savas privātās zemes maiņu pret valsts meža zemi. Līdzīgu argumentu pauž vēl viens atbalsta saņēmējs (61), kurš uzskata, ka zemes maiņas darījumu shēma ir vispārējs pasākums, kas pieejams visiem meža zemes īpašniekiem.

| (70) | Attiecībā uz ekonomisku priekšrocību esību lielākā daļa atbalsta saņēmēju (62) apstrīdēja, ka ir guvuši šādas priekšrocības no darījumiem, jo, kā tie norāda, apmainītās zemes administratīvā cena bija vienāda ar zemes tirgus cenu vai augstāka par to. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz ekonomisku priekšrocību esību lielākā daļa atbalsta saņēmēju (62) apstrīdēja, ka ir guvuši šādas priekšrocības no darījumiem, jo, kā tie norāda, apmainītās zemes administratīvā cena bija vienāda ar zemes tirgus cenu vai augstāka par to.

| (71) | Visbeidzot, attiecībā uz jautājumu, vai zemes maiņas darījumi traucē konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, lielākā daļa atbalsta saņēmēju (63) atbildēja, ka tie nedarbojas nekustamā īpašuma attīstības vai tūrisma nozarēs un/vai nav veikuši nekādus pasākumus, lai iegūtu ceļojumu rīkotāja licenci. Turklāt tie apstiprināja, ka zemi, kas iegūta maiņas darījumā, tie nav izmantojuši kokmateriālu ieguvei un ka tie nav arī pārdevuši kokmateriālus Bulgārijā vai citās dalībvalstīs. Tāpēc tie apgalvo, ka nevar būt runas par faktisku vai iespējamu ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Kāds cits atbalsta saņēmējs (64) piebilda, ka zemes maiņas darījumi neveicina vietējās produkcijas izlaides palielināšanos, tādējādi ierobežojot citu dalībvalstu uzņēmumiem pieejamās iespējas importēt produktus vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, attiecībā uz jautājumu, vai zemes maiņas darījumi traucē konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, lielākā daļa atbalsta saņēmēju (63) atbildēja, ka tie nedarbojas nekustamā īpašuma attīstības vai tūrisma nozarēs un/vai nav veikuši nekādus pasākumus, lai iegūtu ceļojumu rīkotāja licenci. Turklāt tie apstiprināja, ka zemi, kas iegūta maiņas darījumā, tie nav izmantojuši kokmateriālu ieguvei un ka tie nav arī pārdevuši kokmateriālus Bulgārijā vai citās dalībvalstīs. Tāpēc tie apgalvo, ka nevar būt runas par faktisku vai iespējamu ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Kāds cits atbalsta saņēmējs (64) piebilda, ka zemes maiņas darījumi neveicina vietējās produkcijas izlaides palielināšanos, tādējādi ierobežojot citu dalībvalstu uzņēmumiem pieejamās iespējas importēt produktus vietējā tirgū.

| (72) | Citi atbalsta saņēmēji (65) apgalvoja, ka, tā kā zemes maiņas darījumi nav saistīti ar valsts līdzekļu nodošanu un nepiešķir tiem ekonomikas priekšrocības, nevar uzskatīt, ka minētie darījumi ietekmē tirgus līdzsvaru un ekonomikas apstākļus, kādos darbojas uzņēmumi, t. i., ir vajadzīgi sākotnējie ieguldījumi materiālu aktīvu iegādei. Tādējādi uzņēmumi no citām dalībvalstīm var iesaistīties un darboties tajā pašā tirgū ar līdzvērtīgiem nosacījumiem, tāpēc nevar teikt, ka apstrīdētie zemes maiņas darījumi ir iespaidojuši tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(72)

Citi atbalsta saņēmēji (65) apgalvoja, ka, tā kā zemes maiņas darījumi nav saistīti ar valsts līdzekļu nodošanu un nepiešķir tiem ekonomikas priekšrocības, nevar uzskatīt, ka minētie darījumi ietekmē tirgus līdzsvaru un ekonomikas apstākļus, kādos darbojas uzņēmumi, t. i., ir vajadzīgi sākotnējie ieguldījumi materiālu aktīvu iegādei. Tādējādi uzņēmumi no citām dalībvalstīm var iesaistīties un darboties tajā pašā tirgū ar līdzvērtīgiem nosacījumiem, tāpēc nevar teikt, ka apstrīdētie zemes maiņas darījumi ir iespaidojuši tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (73) | Visbeidzot, viens atbalsta saņēmējs (66) paskaidroja, ka meža zeme, ko tas ieguvis no valsts, nav piemērota apmežošanai. Viņš arī uzskata, ka tā īpašums ir vērtīgāks par īpašumu, ko tas saņēma no valsts, un ka darījums neietver valsts atbalstu. Visbeidzot, viņš minēja, ka iegūtā zeme tiek izmantota pārvietojamu bišu saimju uzturēšanai, vasarā zemi izmantojot kā medus vākšanas vietu bitēm. |
| --- | --- |

(73)

Visbeidzot, viens atbalsta saņēmējs (66) paskaidroja, ka meža zeme, ko tas ieguvis no valsts, nav piemērota apmežošanai. Viņš arī uzskata, ka tā īpašums ir vērtīgāks par īpašumu, ko tas saņēma no valsts, un ka darījums neietver valsts atbalstu. Visbeidzot, viņš minēja, ka iegūtā zeme tiek izmantota pārvietojamu bišu saimju uzturēšanai, vasarā zemi izmantojot kā medus vākšanas vietu bitēm.

4.2.3.   Iespējamā atbalsta saderība

| (74) | Komisija prasīja ieinteresētajām personām iesniegt visus pieejamos pierādījumus, lai tā varētu izvērtēt apstrīdēto zemes maiņas darījumu saderību ar iekšējo tirgu, tomēr neviens no atbalsta saņēmējiem to neizdarīja. |
| --- | --- |

(74)

Komisija prasīja ieinteresētajām personām iesniegt visus pieejamos pierādījumus, lai tā varētu izvērtēt apstrīdēto zemes maiņas darījumu saderību ar iekšējo tirgu, tomēr neviens no atbalsta saņēmējiem to neizdarīja.

5.   BULGĀRIJAS REPUBLIKAS PIEZĪMES

5.1.   BULGĀRIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (75) | Bulgārijas iestādes joprojām uzskata, ka apstrīdētie zemes maiņas darījumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(75)

Bulgārijas iestādes joprojām uzskata, ka apstrīdētie zemes maiņas darījumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (76) | Attiecībā uz iespējamo savstarpējo saikni starp zemes maiņas darījumiem un paredzētā apmainītās meža zemes lietojuma maiņu Bulgārijas iestādes norādīja, ka Mežu likuma 15. panta b) punktā ir paredzēta iespēja mainīt paredzēto meža zemes lietojumu neatkarīgi no tā, kādā veidā zeme iegūta – maiņas darījumā, pārdošanas darījumā vai citādi. Tomēr šāda teorētiska iespēja nebūtu jāuzskata par stingru iepriekšēju vienošanos starp attiecīgajām maiņas darījumā iesaistītajām iestādēm un privātpersonu vēlāk mainīt paredzēto zemes lietojumu. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz iespējamo savstarpējo saikni starp zemes maiņas darījumiem un paredzētā apmainītās meža zemes lietojuma maiņu Bulgārijas iestādes norādīja, ka Mežu likuma 15. panta b) punktā ir paredzēta iespēja mainīt paredzēto meža zemes lietojumu neatkarīgi no tā, kādā veidā zeme iegūta – maiņas darījumā, pārdošanas darījumā vai citādi. Tomēr šāda teorētiska iespēja nebūtu jāuzskata par stingru iepriekšēju vienošanos starp attiecīgajām maiņas darījumā iesaistītajām iestādēm un privātpersonu vēlāk mainīt paredzēto zemes lietojumu.

| (77) | Bulgārijas iestādes iesniedza pierādījumus, ka attiecībā uz 132 zemes maiņas darījumiem, kas notika laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, tika saņemtas 24 prasības veikt paredzētā apmainītās meža zemes lietojuma maiņu, no kurām tikai 15 gadījumos (t. i., 11,4 % no visiem zemes maiņas darījumiem) tika pieņemts labvēlīgs administratīvs lēmums atļaut prasīto lietojuma maiņu. |
| --- | --- |

(77)

Bulgārijas iestādes iesniedza pierādījumus, ka attiecībā uz 132 zemes maiņas darījumiem, kas notika laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, tika saņemtas 24 prasības veikt paredzētā apmainītās meža zemes lietojuma maiņu, no kurām tikai 15 gadījumos (t. i., 11,4 % no visiem zemes maiņas darījumiem) tika pieņemts labvēlīgs administratīvs lēmums atļaut prasīto lietojuma maiņu.

| (78) | Bulgārijas iestādes arī norāda, ka zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņai ir atšķirīgi mērķi. Zemes maiņas darījumu mērķis ir veikt Bulgārijas mežu konsolidāciju un saglabāšanu, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu attīstību un ataugšanu visas sabiedrības labā, savukārt paredzētā zemes lietojuma maiņas mērķis ir sasniegt tos mērķus, kuri noteikti Telpiskās plānošanas likumā, kas paredz noteikumus par zemes iekļaušanu to aglomerāciju robežās, kurās ir atļauta būvniecība, atbilstoši sabiedrības vajadzībām un interesēm attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, kā arī radīt atbilstošus dzīves, darba un atpūtas apstākļus iedzīvotājiem. Turklāt zemes maiņas darījumi ir atkarīgi no lauksaimniecības un pārtikas ministra pieņemtajiem lēmumiem, savukārt paredzētā zemes lietojuma maiņa ir atkarīga no tā, vai dažādās kompetentās institūcijas, proti, reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministrs, reģiona gubernators vai pilsētas padomes, apstiprinās telpiskās attīstības plānu. Visbeidzot, ņemot vērā, ka tiesības prasīt paredzētā zemes lietojuma maiņu neizriet tieši no Mežu likuma un ka šādas tiesības rodas tikai tad, ja ir izpildīti citos likumos paredzēti nosacījumi, Bulgārijas iestādes uzskata, ka hipotētiskā iespēja mainīt paredzēto zemes lietojumu nenozīmē, ka šāda maiņa automātiski ir saistīta ar zemes maiņas darījumiem. |
| --- | --- |

(78)

Bulgārijas iestādes arī norāda, ka zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņai ir atšķirīgi mērķi. Zemes maiņas darījumu mērķis ir veikt Bulgārijas mežu konsolidāciju un saglabāšanu, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu attīstību un ataugšanu visas sabiedrības labā, savukārt paredzētā zemes lietojuma maiņas mērķis ir sasniegt tos mērķus, kuri noteikti Telpiskās plānošanas likumā, kas paredz noteikumus par zemes iekļaušanu to aglomerāciju robežās, kurās ir atļauta būvniecība, atbilstoši sabiedrības vajadzībām un interesēm attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, kā arī radīt atbilstošus dzīves, darba un atpūtas apstākļus iedzīvotājiem. Turklāt zemes maiņas darījumi ir atkarīgi no lauksaimniecības un pārtikas ministra pieņemtajiem lēmumiem, savukārt paredzētā zemes lietojuma maiņa ir atkarīga no tā, vai dažādās kompetentās institūcijas, proti, reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministrs, reģiona gubernators vai pilsētas padomes, apstiprinās telpiskās attīstības plānu. Visbeidzot, ņemot vērā, ka tiesības prasīt paredzētā zemes lietojuma maiņu neizriet tieši no Mežu likuma un ka šādas tiesības rodas tikai tad, ja ir izpildīti citos likumos paredzēti nosacījumi, Bulgārijas iestādes uzskata, ka hipotētiskā iespēja mainīt paredzēto zemes lietojumu nenozīmē, ka šāda maiņa automātiski ir saistīta ar zemes maiņas darījumiem.

| (79) | Saistībā ar jautājumu, vai paredzētā apmainītās zemes lietojuma iespējamā maiņa būtu jāņem vērā attiecīgās zemes cenas noteikšanā, Bulgārijas iestādes vēlreiz atkārtoja savu nostāju, ka nav tiešas saiknes starp cenu, par kādu zemes maiņas darījums novērtēts, un vēlāku zemes lietojuma maiņu. Iestādes plaši izklāstīja procedūru, kas izmantojama, lai noteiktu attiecīgi zemes maiņas darījuma cenas (Noteikumu par pamatcenām bijušais 20. panta 5. punkts un 21. pants) un nodevas, kuras maksājamas par paredzētā zemes lietojuma maiņu. Iestādes arī norāda, ka privātīpašnieki var prasīt paredzētā meža zemes lietojuma maiņu neatkarīgi no tā, kā tie zemi ieguvuši, tāpēc visiem ieguldītājiem ir vienādas priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tie mežu ieguvuši no valsts vai ar privātpersonu noslēgtā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā; tāpēc nodevas, kas maksājamas, lai tiktu veikta paredzētā zemes lietojuma maiņa, būtu jāuzskata par neselektīvām attiecībā pret atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(79)

Saistībā ar jautājumu, vai paredzētā apmainītās zemes lietojuma iespējamā maiņa būtu jāņem vērā attiecīgās zemes cenas noteikšanā, Bulgārijas iestādes vēlreiz atkārtoja savu nostāju, ka nav tiešas saiknes starp cenu, par kādu zemes maiņas darījums novērtēts, un vēlāku zemes lietojuma maiņu. Iestādes plaši izklāstīja procedūru, kas izmantojama, lai noteiktu attiecīgi zemes maiņas darījuma cenas (Noteikumu par pamatcenām bijušais 20. panta 5. punkts un 21. pants) un nodevas, kuras maksājamas par paredzētā zemes lietojuma maiņu. Iestādes arī norāda, ka privātīpašnieki var prasīt paredzētā meža zemes lietojuma maiņu neatkarīgi no tā, kā tie zemi ieguvuši, tāpēc visiem ieguldītājiem ir vienādas priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tie mežu ieguvuši no valsts vai ar privātpersonu noslēgtā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā; tāpēc nodevas, kas maksājamas, lai tiktu veikta paredzētā zemes lietojuma maiņa, būtu jāuzskata par neselektīvām attiecībā pret atbalsta saņēmējiem.

| (80) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par to, vai administratīvo cenu aprēķina metodika pareizi atspoguļo tirgus cenas, Bulgārijas iestādes, pirmkārt, norāda, ka administratīvās cenas nosaka atbilstoši Noteikumiem par pamatcenām un ka minētie noteikumi tika izstrādāti, kā piemēru izmantojot meža zemes administratīvo cenu noteikšanas praksi citās dalībvalstīs, jo īpaši Vācijā. Turklāt privāto un valsts mežu novērtēšanu veica neatkarīgi eksperti atbilstoši vienotam kritēriju kopumam. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par to, vai administratīvo cenu aprēķina metodika pareizi atspoguļo tirgus cenas, Bulgārijas iestādes, pirmkārt, norāda, ka administratīvās cenas nosaka atbilstoši Noteikumiem par pamatcenām un ka minētie noteikumi tika izstrādāti, kā piemēru izmantojot meža zemes administratīvo cenu noteikšanas praksi citās dalībvalstīs, jo īpaši Vācijā. Turklāt privāto un valsts mežu novērtēšanu veica neatkarīgi eksperti atbilstoši vienotam kritēriju kopumam.

| (81) | Otrkārt, Bulgārijas iestādes sniedza datus par visiem darījumiem (67), kas saistīti ar privātu mežu pārdošanu un pirkšanu un kas notikuši laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam (68). Sniegtajā informācijā par privātīpašumu vidējām cenām (t. i., “tirgus cenām”) ir ietverts ticamu tirgus datu kopsavilkums atbilstoši prasībai, kas paredzēta Noteikumu par pamatcenām Papildnoteikumu 34. punktā. Ja nebija pieejama informācija par darījumiem, kas noslēgti tajās pašās teritorijās, tika sniegti dati par darījumiem, kuri notika tuvējās teritorijās un kuri bija saistīti mežiem, kas ir līdzīgi to atrašanās vietas un augu sugu ziņā. Kā norādījušas Bulgārijas iestādes, pamatojoties uz šiem datiem, var pierādīt, ka lielākajā daļā gadījumu administratīvā cena, kas izmantota apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem, kopumā bija augstāka nekā tirgus cenas, kas iegūtas nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošos darījumos (69). Šajā saistībā Bulgārijas iestādes apšauba sūdzības iesniedzēja sniegtos pierādījumus. No vienas puses, sūdzības iesniedzēju minētās cenas ir cenas, par kādām zeme tika piedāvāta pārdošanai, nevis obligāti realitātē iegūtās cenas vai to zemes gabalu cenas, kuriem paredzētais lietojums jau bija mainīts un par kuriem bija samaksāta zīmognodeva. No otras puses, sūdzības iesniedzēja norādītā tirgus cena ne vienmēr ir ticama, jo daudzos gadījumos tā tika iegūta tikai atsevišķa privāta darījuma rezultātā. |
| --- | --- |

(81)

Otrkārt, Bulgārijas iestādes sniedza datus par visiem darījumiem (67), kas saistīti ar privātu mežu pārdošanu un pirkšanu un kas notikuši laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam (68). Sniegtajā informācijā par privātīpašumu vidējām cenām (t. i., “tirgus cenām”) ir ietverts ticamu tirgus datu kopsavilkums atbilstoši prasībai, kas paredzēta Noteikumu par pamatcenām Papildnoteikumu 34. punktā. Ja nebija pieejama informācija par darījumiem, kas noslēgti tajās pašās teritorijās, tika sniegti dati par darījumiem, kuri notika tuvējās teritorijās un kuri bija saistīti mežiem, kas ir līdzīgi to atrašanās vietas un augu sugu ziņā. Kā norādījušas Bulgārijas iestādes, pamatojoties uz šiem datiem, var pierādīt, ka lielākajā daļā gadījumu administratīvā cena, kas izmantota apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem, kopumā bija augstāka nekā tirgus cenas, kas iegūtas nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošos darījumos (69). Šajā saistībā Bulgārijas iestādes apšauba sūdzības iesniedzēja sniegtos pierādījumus. No vienas puses, sūdzības iesniedzēju minētās cenas ir cenas, par kādām zeme tika piedāvāta pārdošanai, nevis obligāti realitātē iegūtās cenas vai to zemes gabalu cenas, kuriem paredzētais lietojums jau bija mainīts un par kuriem bija samaksāta zīmognodeva. No otras puses, sūdzības iesniedzēja norādītā tirgus cena ne vienmēr ir ticama, jo daudzos gadījumos tā tika iegūta tikai atsevišķa privāta darījuma rezultātā.

| (82) | Treškārt, Bulgārijas iestādes atkārtoja, ka valsts nav kompensējusi augstākās administratīvās kopējās vērtības starpību, kāda ir tās iegūtajai privātajai meža zemei, un ka zemes maiņas darījumi notika tikai tad, ja saņemtā privātā meža zemes gabala vērtība bija lielāka nekā apmainītā valsts zemes gabala vērtība vai vienāda ar to. Turklāt privātpersonai bija jāsedz pieskaitāmās izmaksas 2 % apmērā no īpašuma vērtības. |
| --- | --- |

(82)

Treškārt, Bulgārijas iestādes atkārtoja, ka valsts nav kompensējusi augstākās administratīvās kopējās vērtības starpību, kāda ir tās iegūtajai privātajai meža zemei, un ka zemes maiņas darījumi notika tikai tad, ja saņemtā privātā meža zemes gabala vērtība bija lielāka nekā apmainītā valsts zemes gabala vērtība vai vienāda ar to. Turklāt privātpersonai bija jāsedz pieskaitāmās izmaksas 2 % apmērā no īpašuma vērtības.

| (83) | Visbeidzot, Bulgārijas iestādes norāda, ka kopš Noteikumu par pamatcenām sākotnējās pieņemšanas tie ir grozīti trīs reizes – attiecīgi 2004., 2005. un 2007. gadā. Īpaši vērts pieminēt šo noteikumu grozīšanu 2005. gadā, ņemot vērā būtisko progresu ekspropriēto mežu un meža zemes atpakaļatdošanā, jo tas nozīmē, ka tirgū jau bija gan privāto mežu piedāvājums, gan pieprasījums. Minēto grozījumu mērķis būtībā bija mainīt zemes novērtēšanas metodiku. Papildus tika arī paaugstināti koeficienti, kas attiecās uz teritorijām, kuras aizsargā no urbanizācijas, un tika ieviestas vairākas jaunas kategorijas, kurās bija noteiktas zemes cenu pieauguma vienības atkarībā no konkrētās vietas kategorijas. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot, Bulgārijas iestādes norāda, ka kopš Noteikumu par pamatcenām sākotnējās pieņemšanas tie ir grozīti trīs reizes – attiecīgi 2004., 2005. un 2007. gadā. Īpaši vērts pieminēt šo noteikumu grozīšanu 2005. gadā, ņemot vērā būtisko progresu ekspropriēto mežu un meža zemes atpakaļatdošanā, jo tas nozīmē, ka tirgū jau bija gan privāto mežu piedāvājums, gan pieprasījums. Minēto grozījumu mērķis būtībā bija mainīt zemes novērtēšanas metodiku. Papildus tika arī paaugstināti koeficienti, kas attiecās uz teritorijām, kuras aizsargā no urbanizācijas, un tika ieviestas vairākas jaunas kategorijas, kurās bija noteiktas zemes cenu pieauguma vienības atkarībā no konkrētās vietas kategorijas.

| (84) | Turklāt pēc Bulgārijas pievienošanās Savienībai 2007. gada 1. janvārī noteikumos paredzētie koeficienti tika pilnīgi atjaunināti, tostarp arī koeficienti, kas attiecās uz teritorijām, kuras aizsargā no urbanizācijas, un tā dēvētie “tirgus regulatora” koeficienti, kas ir atkarīgi no zemes kategorijas. Tika grozīts arī Noteikumu par pamatcenām 20. panta 5. punkts, paaugstinot valsts zemes maiņas cenu par 50 % no “tirgus regulatora” koeficienta vērtības. Turklāt tika ieviesta pieauguma vienība, kas pieskaitāma pie zemes vērtības atbilstoši dažādajām apmešanās vietu kategorijām. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt pēc Bulgārijas pievienošanās Savienībai 2007. gada 1. janvārī noteikumos paredzētie koeficienti tika pilnīgi atjaunināti, tostarp arī koeficienti, kas attiecās uz teritorijām, kuras aizsargā no urbanizācijas, un tā dēvētie “tirgus regulatora” koeficienti, kas ir atkarīgi no zemes kategorijas. Tika grozīts arī Noteikumu par pamatcenām 20. panta 5. punkts, paaugstinot valsts zemes maiņas cenu par 50 % no “tirgus regulatora” koeficienta vērtības. Turklāt tika ieviesta pieauguma vienība, kas pieskaitāma pie zemes vērtības atbilstoši dažādajām apmešanās vietu kategorijām.

| (85) | Kā norādījušas Bulgārijas iestādes, minētie Noteikumu par pamatcenām grozījumi liecina, ka, neraugoties uz pietiekami attīstīta vietējā meža zemes tirgus neesību un ņemot vērā gaidāmo Bulgārijas pievienošanos Savienībai, iestādes mēģināja atjaunināt noteikumos paredzēto novērtēšanas mehānismu, nodrošinot, ka tā pamatā ir ticami tirgus dati. Attiecīgi dienā, kad Bulgārija pievienotos Savienībai, administratīvās cenas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām, nebūtu zemākas par attiecīgo zemes gabalu tirgus cenām. |
| --- | --- |

(85)

Kā norādījušas Bulgārijas iestādes, minētie Noteikumu par pamatcenām grozījumi liecina, ka, neraugoties uz pietiekami attīstīta vietējā meža zemes tirgus neesību un ņemot vērā gaidāmo Bulgārijas pievienošanos Savienībai, iestādes mēģināja atjaunināt noteikumos paredzēto novērtēšanas mehānismu, nodrošinot, ka tā pamatā ir ticami tirgus dati. Attiecīgi dienā, kad Bulgārija pievienotos Savienībai, administratīvās cenas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām, nebūtu zemākas par attiecīgo zemes gabalu tirgus cenām.

| (86) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par zemes maiņas darījumu spēju traucēt konkurenci un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm Bulgārijas iestādes, pirmkārt, norāda, ka no visām privātpersonām, kas piedalījās apstrīdētajos zemes maiņas darījumos, 81 bija uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atlikusī 51 privātpersona bija fiziskas personas, kas nebija iesaistītas preču vai pakalpojumu tirdzniecībā. Bulgārija uzsver, ka šajā saistībā ne Valsts mežu aģentūra, ne tās pēctece Mežu izpildaģentūra nav saņēmusi pieteikumus par koku ciršanu vai eksportu no fiziskām personām, kuras veica zemes maiņas darījumus izskatāmajā laikposmā. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par zemes maiņas darījumu spēju traucēt konkurenci un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm Bulgārijas iestādes, pirmkārt, norāda, ka no visām privātpersonām, kas piedalījās apstrīdētajos zemes maiņas darījumos, 81 bija uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atlikusī 51 privātpersona bija fiziskas personas, kas nebija iesaistītas preču vai pakalpojumu tirdzniecībā. Bulgārija uzsver, ka šajā saistībā ne Valsts mežu aģentūra, ne tās pēctece Mežu izpildaģentūra nav saņēmusi pieteikumus par koku ciršanu vai eksportu no fiziskām personām, kuras veica zemes maiņas darījumus izskatāmajā laikposmā.

| (87) | Otrkārt, Bulgārijas iestādes apgalvo, ka zemes maiņas darījumi nevar iespaidot Savienības iekšējo tirdzniecību, jo atbalstītie uzņēmumi ir iesaistīti darbībās, kas nav saistītas ar produktu vai pakalpojumu importu vai eksportu. Bulgārijas iestādes papildināja iepriekš sniegto informāciju par saražotās un uz Savienību eksportētās koksnes apjomiem izskatāmajā laikposmā un iesniedza dokumentu, kas apliecina, ka neviena no privātpersonām, kuras ieguva valsts meža zemi apstrīdētajos zemes maiņas darījumos, neražoja, nepārdeva vietējā tirgū un neeksportēja koksni no Bulgārijas Republikas. |
| --- | --- |

(87)

Otrkārt, Bulgārijas iestādes apgalvo, ka zemes maiņas darījumi nevar iespaidot Savienības iekšējo tirdzniecību, jo atbalstītie uzņēmumi ir iesaistīti darbībās, kas nav saistītas ar produktu vai pakalpojumu importu vai eksportu. Bulgārijas iestādes papildināja iepriekš sniegto informāciju par saražotās un uz Savienību eksportētās koksnes apjomiem izskatāmajā laikposmā un iesniedza dokumentu, kas apliecina, ka neviena no privātpersonām, kuras ieguva valsts meža zemi apstrīdētajos zemes maiņas darījumos, neražoja, nepārdeva vietējā tirgū un neeksportēja koksni no Bulgārijas Republikas.

| (88) | Treškārt, Bulgārijas iestādes apgalvo, ka tūrisma nozari (piemēram, ceļojumu rīkotāju, ceļojumu aģentūru, viesnīcu īpašnieku un tūrisma palīgpakalpojumu sniedzēju darbību) reglamentē Bulgārijas Tūrisma likuma noteikumi. Minētais likums paredz ceļojumu rīkotāju administratīvu reģistrāciju publiskā reģistrā, ko uztur Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrija. Viesnīcu vadīšanā iesaistītām personām piemēro arī prasību reģistrēties speciālā reģistrā atbilstoši Tūrisma likuma 58. pantam. Šā iemesla dēļ par uzņēmumiem, kas darbojas tūrisma nozarē, var uzskatīt tikai uzņēmumus, kas reģistrēti attiecīgajos publiskajos reģistros, kurus uztur Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrija. Pārbaudot attiecīgos reģistrus, tika noskaidrots, ka tikai viens no minētajiem uzņēmumiem, kas ieguvuši valsts meža zemi apstrīdētajos zemes maiņas darījumos, proti, Kapsi Tours OOD, ir reģistrēts kā ceļojumu rīkotājs Tūrisma likuma nozīmē. |
| --- | --- |

(88)

Treškārt, Bulgārijas iestādes apgalvo, ka tūrisma nozari (piemēram, ceļojumu rīkotāju, ceļojumu aģentūru, viesnīcu īpašnieku un tūrisma palīgpakalpojumu sniedzēju darbību) reglamentē Bulgārijas Tūrisma likuma noteikumi. Minētais likums paredz ceļojumu rīkotāju administratīvu reģistrāciju publiskā reģistrā, ko uztur Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrija. Viesnīcu vadīšanā iesaistītām personām piemēro arī prasību reģistrēties speciālā reģistrā atbilstoši Tūrisma likuma 58. pantam. Šā iemesla dēļ par uzņēmumiem, kas darbojas tūrisma nozarē, var uzskatīt tikai uzņēmumus, kas reģistrēti attiecīgajos publiskajos reģistros, kurus uztur Ekonomikas, enerģētikas un tūrisma ministrija. Pārbaudot attiecīgos reģistrus, tika noskaidrots, ka tikai viens no minētajiem uzņēmumiem, kas ieguvuši valsts meža zemi apstrīdētajos zemes maiņas darījumos, proti, Kapsi Tours OOD, ir reģistrēts kā ceļojumu rīkotājs Tūrisma likuma nozīmē.

| (89) | Ceturtkārt, Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka, lai uzņēmums varētu darboties kā nekustamā īpašuma attīstības uzņēmums Bulgārijā, tam jābūt reģistrētam Galvenajā būvniecības profesiju reģistrā, ko uztur Bulgārijas Būvniecības kamera saskaņā ar konkrētu likumu, proti, Būvniecības kameras likumu (70). Bulgārijas iestādes norāda, ka tikai trīs no uzņēmumiem, kas veica zemes maiņas darījumus ar valsti, bija reģistrēti kā būvniecības uzņēmumi un varētu būt bijuši jebkādā veidā iesaistīti būvdarbos atbilstoši minētajam likumam. |
| --- | --- |

(89)

Ceturtkārt, Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka, lai uzņēmums varētu darboties kā nekustamā īpašuma attīstības uzņēmums Bulgārijā, tam jābūt reģistrētam Galvenajā būvniecības profesiju reģistrā, ko uztur Bulgārijas Būvniecības kamera saskaņā ar konkrētu likumu, proti, Būvniecības kameras likumu (70). Bulgārijas iestādes norāda, ka tikai trīs no uzņēmumiem, kas veica zemes maiņas darījumus ar valsti, bija reģistrēti kā būvniecības uzņēmumi un varētu būt bijuši jebkādā veidā iesaistīti būvdarbos atbilstoši minētajam likumam.

| (90) | Attiecīgi Bulgārijas iestādes apgalvo, ka lielākā daļa uzņēmumu, kas varētu būt guvuši labumu no apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem, nedarbojās būvniecības un tūrisma nozarēs. Tāpēc tās uzskata, ka nevar teikt, ka minētie darījumi ir traucējuši konkurenci attiecīgajos tirgos, kas nav mežsaimniecības nozare. |
| --- | --- |

(90)

Attiecīgi Bulgārijas iestādes apgalvo, ka lielākā daļa uzņēmumu, kas varētu būt guvuši labumu no apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem, nedarbojās būvniecības un tūrisma nozarēs. Tāpēc tās uzskata, ka nevar teikt, ka minētie darījumi ir traucējuši konkurenci attiecīgajos tirgos, kas nav mežsaimniecības nozare.

5.2.   BULGĀRIJAS PIEZĪMES PAR SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA APSVĒRUMIEM

| (91) | Bulgārijas iestādes piekrīt sūdzības iesniedzējam, ka meža zemes maiņas darījumos starp valsti un pašvaldībām nav valsts atbalsta. Tomēr tās norāda, ka sūdzības iesniedzēja apgalvojums, ka lielākā daļa atbalsta saņēmēju aktīvi darbojas būvniecības vai tūrisma nozarē, neatbilst patiesībai iepriekšējā iedaļā izskaidroto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(91)

Bulgārijas iestādes piekrīt sūdzības iesniedzējam, ka meža zemes maiņas darījumos starp valsti un pašvaldībām nav valsts atbalsta. Tomēr tās norāda, ka sūdzības iesniedzēja apgalvojums, ka lielākā daļa atbalsta saņēmēju aktīvi darbojas būvniecības vai tūrisma nozarē, neatbilst patiesībai iepriekšējā iedaļā izskaidroto iemeslu dēļ.

| (92) | Bulgārijas iestādes arī nepiekrīt tam, kā sūdzības iesniedzējs noteicis meža zemes tirgus cenas, salīdzinot meža zemes cenas dažādos gados (piemēram, dažus gadus pirms meža zemes maiņas darījumiem), un apstrīd sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka atsevišķos gadījumos apmainītās meža zemes īpašnieki izmantoja zemi kā nodrošinājumu, lai saņemtu aizdevumus, jo tas neatbilst Bulgārijas tiesību aktu noteikumiem un Valsts īpašumu likumam, uz ko atsaucās sūdzības iesniedzējs. Sūdzības iesniedzēja datos ir būtiskas kļūdas, un tie nekorelē ar pieejamajiem īpašumu reģistriem un dokumentāciju par zemes maiņu. Sūdzības iesniedzēja sniegtie dati ir arī nepareizi attiecībā uz valsts meža zemi, kas iegūta maiņas darījumos un vēlāk izmantota kā nodrošinājums aizdevumu saņemšanai. Bulgārijas iestādes paskaidro, ka jebkurā gadījumā bankas Bulgārijā kā nodrošinājumu papildus nekustamajam īpašumam prasa citus likvīdus aktīvus, lai nodrošinātu parāda atmaksu. Iestādes norāda, ka tāpēc būtu nepareizi piešķirtā aizdevuma summu dalīt ar tās zemes platību kvadrātmetros, kura izmantota kā nodrošinājums hipotēkai, lai noteiktu cenu par kvadrātmetru. Iestādes arī iesniedz Pirmās investīciju bankas atzinumu par aizdevumu piešķiršanas mehānismiem un metodēm to mežu un meža īpašumu novērtēšanai, kurus aizņēmēji piedāvā kā nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(92)

Bulgārijas iestādes arī nepiekrīt tam, kā sūdzības iesniedzējs noteicis meža zemes tirgus cenas, salīdzinot meža zemes cenas dažādos gados (piemēram, dažus gadus pirms meža zemes maiņas darījumiem), un apstrīd sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka atsevišķos gadījumos apmainītās meža zemes īpašnieki izmantoja zemi kā nodrošinājumu, lai saņemtu aizdevumus, jo tas neatbilst Bulgārijas tiesību aktu noteikumiem un Valsts īpašumu likumam, uz ko atsaucās sūdzības iesniedzējs. Sūdzības iesniedzēja datos ir būtiskas kļūdas, un tie nekorelē ar pieejamajiem īpašumu reģistriem un dokumentāciju par zemes maiņu. Sūdzības iesniedzēja sniegtie dati ir arī nepareizi attiecībā uz valsts meža zemi, kas iegūta maiņas darījumos un vēlāk izmantota kā nodrošinājums aizdevumu saņemšanai. Bulgārijas iestādes paskaidro, ka jebkurā gadījumā bankas Bulgārijā kā nodrošinājumu papildus nekustamajam īpašumam prasa citus likvīdus aktīvus, lai nodrošinātu parāda atmaksu. Iestādes norāda, ka tāpēc būtu nepareizi piešķirtā aizdevuma summu dalīt ar tās zemes platību kvadrātmetros, kura izmantota kā nodrošinājums hipotēkai, lai noteiktu cenu par kvadrātmetru. Iestādes arī iesniedz Pirmās investīciju bankas atzinumu par aizdevumu piešķiršanas mehānismiem un metodēm to mežu un meža īpašumu novērtēšanai, kurus aizņēmēji piedāvā kā nodrošinājumu.

| (93) | Bulgārijas iestādes arī nepiekrīt sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka pašvaldību iestādēm nebija citas izvēles kā vien izstrādāt telpiskās attīstības detālplānus par zemi, kam mainīts tās paredzētais lietojums. Kā norādīja minētās iestādes, ikviena paredzētā zemes lietojuma maiņa ir pamatota ar likumīgi ieviestiem telpiskās attīstības detālplāniem, kas ir publiski apspriesti un ar ko grozīti esošie apdzīvoto vietu telpiskās attīstības ģenerālplāni. Minētās administratīvās procedūras nav lauksaimniecības un pārtikas ministra ziņā; viņš izdod individuālus administratīvus paziņojumus par zemes zonējuma maiņu personām, kuras prasa šādu maiņu, tikai pēc attiecīgā telpiskās attīstības detālplāna stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(93)

Bulgārijas iestādes arī nepiekrīt sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka pašvaldību iestādēm nebija citas izvēles kā vien izstrādāt telpiskās attīstības detālplānus par zemi, kam mainīts tās paredzētais lietojums. Kā norādīja minētās iestādes, ikviena paredzētā zemes lietojuma maiņa ir pamatota ar likumīgi ieviestiem telpiskās attīstības detālplāniem, kas ir publiski apspriesti un ar ko grozīti esošie apdzīvoto vietu telpiskās attīstības ģenerālplāni. Minētās administratīvās procedūras nav lauksaimniecības un pārtikas ministra ziņā; viņš izdod individuālus administratīvus paziņojumus par zemes zonējuma maiņu personām, kuras prasa šādu maiņu, tikai pēc attiecīgā telpiskās attīstības detālplāna stāšanās spēkā.

| (94) | Iestādes arī atspēko argumentu, ka daudzas maiņas darījumos iesaistītās puses bija iecerējušas mainīt paredzēto iegūtā meža zemes gabala lietojumu. Atbilstoši Bulgārijas Mežu likumam šādu iecerētu maiņu var veikt, tikai aizpildot pieteikumu atbilstoši Mežu likuma 14. panta c) punktā (atcelts) minētajai procedūrai. Jebkāda cita iecere, kas darīta zināma plašsaziņas līdzekļu publikācijā vai citādi, nevis izmantojot likumā noteikto procedūru, ir beznozīmīga un patvaļīga. |
| --- | --- |

(94)

Iestādes arī atspēko argumentu, ka daudzas maiņas darījumos iesaistītās puses bija iecerējušas mainīt paredzēto iegūtā meža zemes gabala lietojumu. Atbilstoši Bulgārijas Mežu likumam šādu iecerētu maiņu var veikt, tikai aizpildot pieteikumu atbilstoši Mežu likuma 14. panta c) punktā (atcelts) minētajai procedūrai. Jebkāda cita iecere, kas darīta zināma plašsaziņas līdzekļu publikācijā vai citādi, nevis izmantojot likumā noteikto procedūru, ir beznozīmīga un patvaļīga.

| (95) | Iestādes arī nepiekrīt sūdzības iesniedzēja teiktajam, ka administratīvais veids, kā noteiktas meža zemes cenas, neatspoguļo ekonomikas dinamisko attīstību. Iestādes uzskata, ka pareizi ir cenas noteikt, izmantojot Noteikumus par pamatcenām. Nav arī tiesa, ka Noteikumi nav atjaunināti, jo 2007. gadā tika ieviesti jauni koeficienti, tāpēc jau veiktie zemes maiņas darījumi neradīja ekonomiskas priekšrocības ekonomikas dalībniekiem. |
| --- | --- |

(95)

Iestādes arī nepiekrīt sūdzības iesniedzēja teiktajam, ka administratīvais veids, kā noteiktas meža zemes cenas, neatspoguļo ekonomikas dinamisko attīstību. Iestādes uzskata, ka pareizi ir cenas noteikt, izmantojot Noteikumus par pamatcenām. Nav arī tiesa, ka Noteikumi nav atjaunināti, jo 2007. gadā tika ieviesti jauni koeficienti, tāpēc jau veiktie zemes maiņas darījumi neradīja ekonomiskas priekšrocības ekonomikas dalībniekiem.

| (96) | Iestādes atspēko sūdzības iesniedzēja argumentu, ka vērtētāji ir neobjektīvi. Tās norāda, ka vērtētāji ir tiesu eksperti, kuru integritāti nevar apšaubīt. Turklāt, ja viņi novērtētu meža zemi privātpersonai izdevīgā veidā un neievērojot Noteikumus par pamatcenām, iestādes nepieņemtu šādu novērtējumu zemes maiņas nolūkam. |
| --- | --- |

(96)

Iestādes atspēko sūdzības iesniedzēja argumentu, ka vērtētāji ir neobjektīvi. Tās norāda, ka vērtētāji ir tiesu eksperti, kuru integritāti nevar apšaubīt. Turklāt, ja viņi novērtētu meža zemi privātpersonai izdevīgā veidā un neievērojot Noteikumus par pamatcenām, iestādes nepieņemtu šādu novērtējumu zemes maiņas nolūkam.

| (97) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka iestāžu iesniegtie oficiālie statistikas dati par darījumu vērtību/cenām ir nepareizi, iestādes norāda, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, slēpjot darījuma faktisko cenu, ir noziegums atbilstoši Bulgārijas Sodu kodeksam. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka iestāžu iesniegtie oficiālie statistikas dati par darījumu vērtību/cenām ir nepareizi, iestādes norāda, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, slēpjot darījuma faktisko cenu, ir noziegums atbilstoši Bulgārijas Sodu kodeksam.

| (98) | Visbeidzot, Bulgārijas iestādes atspēko sūdzības iesniedzēja teikto, ka apsūdzību izvirzīšana bijušajam MIA vadītājam pierāda valsts atbalsta esību attiecībā uz zemes maiņas darījumiem. Iestādes norāda, ka tiesvedībai, kas ierosināta pret amatpersonām, kuras piedalījušās procedūrās attiecībā uz valsts meža zemes maiņas darījumiem, nav nozīmes, novērtējot atbalsta esību apstrīdētajos darījumos. |
| --- | --- |

(98)

Visbeidzot, Bulgārijas iestādes atspēko sūdzības iesniedzēja teikto, ka apsūdzību izvirzīšana bijušajam MIA vadītājam pierāda valsts atbalsta esību attiecībā uz zemes maiņas darījumiem. Iestādes norāda, ka tiesvedībai, kas ierosināta pret amatpersonām, kuras piedalījušās procedūrās attiecībā uz valsts meža zemes maiņas darījumiem, nav nozīmes, novērtējot atbalsta esību apstrīdētajos darījumos.

5.3.   BULGĀRIJAS PIEZĪMES PAR CITU TREŠO PERSONU IESNIEGTAJIEM APSVĒRUMIEM

5.3.1.   Bulgārijas 2011. gada 29. septembra piezīmes

| (99) | Ar 2011. gada 29. septembra vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz All Seas iesniegtajām piezīmēm attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(99)

Ar 2011. gada 29. septembra vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz All Seas iesniegtajām piezīmēm attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (100) | All Seas ir apmainījis privātas meža zemes gabalus ar kopējo platību 157,4 ha Teteven un Gaborovo pašvaldībās pret valsts meža zemes gabaliem ar kopējo platību aptuveni 57,9 ha Balchik pašvaldībā (71). Šajā saistībā All Seas arī samaksāja Bulgārijas valstij pieskaitāmās izmaksas BGN 138 781 apmērā. |
| --- | --- |

(100)

All Seas ir apmainījis privātas meža zemes gabalus ar kopējo platību 157,4 ha Teteven un Gaborovo pašvaldībās pret valsts meža zemes gabaliem ar kopējo platību aptuveni 57,9 ha Balchik pašvaldībā (71). Šajā saistībā All Seas arī samaksāja Bulgārijas valstij pieskaitāmās izmaksas BGN 138 781 apmērā.

| (101) | Novērtētā valsts meža zemes gabalu administratīvā cena bija BGN 11,99/m2. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm pieejamo informāciju izskatāmajā laikposmā vidējā tirgus cena (cena, par ko vienojušās privātpersonas, kuras komerciāli pirka un pārdeva meža zemes gabalus tajā pašā vai blakusesošā tās pašas pašvaldības reģionā) bija BGN 4,16/m2. Attiecīgi zemes maiņas darījums starp All Seas un Bulgārijas Republiku tika veikts par maksu un neradīja ekonomiskas priekšrocības Līguma 107. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(101)

Novērtētā valsts meža zemes gabalu administratīvā cena bija BGN 11,99/m2. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm pieejamo informāciju izskatāmajā laikposmā vidējā tirgus cena (cena, par ko vienojušās privātpersonas, kuras komerciāli pirka un pārdeva meža zemes gabalus tajā pašā vai blakusesošā tās pašas pašvaldības reģionā) bija BGN 4,16/m2. Attiecīgi zemes maiņas darījums starp All Seas un Bulgārijas Republiku tika veikts par maksu un neradīja ekonomiskas priekšrocības Līguma 107. panta nozīmē.

| (102) | Bulgārijas iestādes arī norāda, ka All Seas iesniedza pieteikumu paredzētā meža zemes gabala lietojuma maiņai saskaņā ar Mežu likuma 14. pantu un ka Bulgārijas Ministru padome apmierināja pieteikumu saskaņā ar Mežu likuma 14.d panta 2. punktu (72). Ciktāl Bulgārijas iestādēm ir zināms, attiecīgais lēmums nav stājies spēkā. Bulgārijas iestādes piekrīt All Seas teiktajam, ka valstij nebija tiešas ietekmes uz paredzētā attiecīgās zemes (par kuru nebija zemes lietojuma plāna) lietojuma maiņu un ka tāpēc īpašumtiesību maiņu, kas izrietēja no zemes maiņas, nevar uzskatīt par izpausmi darījuma pušu kopējai iecerei mainīt paredzēto zemes lietojumu. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm noteicošajam faktoram zemes maiņas darījumu novērtēšanā jābūt tam, vai apmainīto aktīvu bilances vērtība ir vienāda. Tieši uz šāda pamata Bulgārijas valsts ir veikusi minētos darījumus. Vēl viens iemesls, kāpēc zemes lietojuma maiņā pēc zemes maiņas darījuma nav iesaistīts valsts atbalsts, ir tas, ka administratīvā maksa ir vienāda visiem pieteikumu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(102)

Bulgārijas iestādes arī norāda, ka All Seas iesniedza pieteikumu paredzētā meža zemes gabala lietojuma maiņai saskaņā ar Mežu likuma 14. pantu un ka Bulgārijas Ministru padome apmierināja pieteikumu saskaņā ar Mežu likuma 14.d panta 2. punktu (72). Ciktāl Bulgārijas iestādēm ir zināms, attiecīgais lēmums nav stājies spēkā. Bulgārijas iestādes piekrīt All Seas teiktajam, ka valstij nebija tiešas ietekmes uz paredzētā attiecīgās zemes (par kuru nebija zemes lietojuma plāna) lietojuma maiņu un ka tāpēc īpašumtiesību maiņu, kas izrietēja no zemes maiņas, nevar uzskatīt par izpausmi darījuma pušu kopējai iecerei mainīt paredzēto zemes lietojumu. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm noteicošajam faktoram zemes maiņas darījumu novērtēšanā jābūt tam, vai apmainīto aktīvu bilances vērtība ir vienāda. Tieši uz šāda pamata Bulgārijas valsts ir veikusi minētos darījumus. Vēl viens iemesls, kāpēc zemes lietojuma maiņā pēc zemes maiņas darījuma nav iesaistīts valsts atbalsts, ir tas, ka administratīvā maksa ir vienāda visiem pieteikumu iesniedzējiem.

| (103) | Bulgārijas iestādes arī norāda, ka All Seas nav nedz ieguvis koksni zemes gabalos, ko tas saņēma zemes maiņas darījumā, nedz iesaistījies zemes gabalos iegūtās koksnes tirdzniecībā Savienības iekšienē. Turklāt All Seas nepiedāvā Tūrisma likumā noteiktos tūrisma pakalpojumus un nav arī būvniecības uzņēmums Būvniecības kameras likuma nozīmē. |
| --- | --- |

(103)

Bulgārijas iestādes arī norāda, ka All Seas nav nedz ieguvis koksni zemes gabalos, ko tas saņēma zemes maiņas darījumā, nedz iesaistījies zemes gabalos iegūtās koksnes tirdzniecībā Savienības iekšienē. Turklāt All Seas nepiedāvā Tūrisma likumā noteiktos tūrisma pakalpojumus un nav arī būvniecības uzņēmums Būvniecības kameras likuma nozīmē.

5.3.2.   Bulgārijas 2011. gada 4. novembra piezīmes

| (104) | Ar 2011. gada 4. novembra vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz šādu trešo personu piezīmēm: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD un Simeon Stoev Mirov. |
| --- | --- |

(104)

Ar 2011. gada 4. novembra vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz šādu trešo personu piezīmēm: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD un Simeon Stoev Mirov.

| (105) | Attiecībā uz zemes maiņas darījumiem ar Elkabel, LM Impex un Foros Development Bulgārijas iestādes norādīja, ka tās nekompensēja nekādu cenu starpību un konkrētajos gadījumos saņēma pieskaitāmo izmaksu papildu maksājumu no šīm privātpersonām. Turklāt minētās personas samaksāja visus vietējos nodokļus. Visbeidzot, neviens no trim minētajiem uzņēmumiem nepieprasīja paredzētā iegūtās meža zemes lietojuma maiņu. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz zemes maiņas darījumiem ar Elkabel, LM Impex un Foros Development Bulgārijas iestādes norādīja, ka tās nekompensēja nekādu cenu starpību un konkrētajos gadījumos saņēma pieskaitāmo izmaksu papildu maksājumu no šīm privātpersonām. Turklāt minētās personas samaksāja visus vietējos nodokļus. Visbeidzot, neviens no trim minētajiem uzņēmumiem nepieprasīja paredzētā iegūtās meža zemes lietojuma maiņu.

| (106) | Bulgārijas iestādes arī norāda, ka dažās pašvaldībās, kurās atradās apmainītie zemes gabali, nav notikuši pilnībā privāti darījumi, tāpēc nav iespējams noteikt apmainīto zemes gabalu tirgus cenu un to, vai ir piešķirtas ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(106)

Bulgārijas iestādes arī norāda, ka dažās pašvaldībās, kurās atradās apmainītie zemes gabali, nav notikuši pilnībā privāti darījumi, tāpēc nav iespējams noteikt apmainīto zemes gabalu tirgus cenu un to, vai ir piešķirtas ekonomiskas priekšrocības.

| (107) | Bulgārijas iestādes arī norāda, ka ne Elkabel, ne LM Impex nav koksnes eksportētāji un nav reģistrēti kā būvniecības vai tūrisma uzņēmumi atbilstoši Bulgārijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(107)

Bulgārijas iestādes arī norāda, ka ne Elkabel, ne LM Impex nav koksnes eksportētāji un nav reģistrēti kā būvniecības vai tūrisma uzņēmumi atbilstoši Bulgārijas tiesību aktiem.

| (108) | Attiecībā uz Simeon Stoev Mirov – fizisku personu, kura apmainīja 5 600 m2 privātas meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 3 436Rakitovo apkaimē pret 5 000 m2 valsts meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 1 308Burgas (Kraymorie ciems) apkaimē – Bulgārijas iestādes uzskata, ka uz šo maiņas darījumu būtu jāattiecina de minimis regula. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz Simeon Stoev Mirov – fizisku personu, kura apmainīja 5 600 m2 privātas meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 3 436Rakitovo apkaimē pret 5 000 m2 valsts meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 1 308Burgas (Kraymorie ciems) apkaimē – Bulgārijas iestādes uzskata, ka uz šo maiņas darījumu būtu jāattiecina de minimis regula.

| (109) | Minēto iemeslu dēļ Bulgārijas iestādes apgalvo, ka zemes maiņas darījumi ar, kā tās uzskata, iepriekšminētajām privātpersonām nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(109)

Minēto iemeslu dēļ Bulgārijas iestādes apgalvo, ka zemes maiņas darījumi ar, kā tās uzskata, iepriekšminētajām privātpersonām nav valsts atbalsts.

5.3.3.   Bulgārijas 2011. gada 16. decembra piezīmes

| (110) | Ar 2011. gada 16. decembra vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz šādu trešo personu piezīmēm: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani–Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD un Jivka Blagoeva. |
| --- | --- |

(110)

Ar 2011. gada 16. decembra vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz šādu trešo personu piezīmēm: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani–Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD un Jivka Blagoeva.

| (111) | Attiecībā uz zemes maiņas darījumiem ar V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren un Liteks Komers Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka tās nekompensēja cenu starpības un konkrētajos gadījumos saņēma pieskaitāmo izmaksu papildu maksājumu no šīm privātpersonām. Turklāt minētās personas samaksāja visus vietējos nodokļus. Visbeidzot, V-G-N Confort, Ecobalkani un Liteks Komers nepieprasīja to iegūtās valsts meža zemes paredzētā lietojuma maiņu. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz zemes maiņas darījumiem ar V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren un Liteks Komers Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka tās nekompensēja cenu starpības un konkrētajos gadījumos saņēma pieskaitāmo izmaksu papildu maksājumu no šīm privātpersonām. Turklāt minētās personas samaksāja visus vietējos nodokļus. Visbeidzot, V-G-N Confort, Ecobalkani un Liteks Komers nepieprasīja to iegūtās valsts meža zemes paredzētā lietojuma maiņu.

| (112) | Bulgārijas iestādes arī norāda, ka dažās pašvaldībās, kurās atradās apmainītie zemes gabali, nav notikuši pilnībā privāti darījumi, tāpēc nav iespējams noteikt attiecīgo zemes gabalu tirgus cenu un galīgi pārliecināties, vai minētajām privātpersonām ir piešķirtas ekonomiskas priekšrocības. Izgrev 5 gadījumā apmainītās valsts meža zemes administratīvā cena bija nedaudz augstāka par tirgus cenu, kas iegūta līdzīgos privātos darījumos, tāpēc Bulgārijas iestādes uzskata, ka priekšrocības netika piešķirtas. Tas pats arguments attiecas uz darījumu ar Liteks Komers, kurā – kā apgalvo Bulgārijas iestādes – administratīvās cenas bija četras reizes augstākas par valsts meža zemes tirgus cenām. |
| --- | --- |

(112)

Bulgārijas iestādes arī norāda, ka dažās pašvaldībās, kurās atradās apmainītie zemes gabali, nav notikuši pilnībā privāti darījumi, tāpēc nav iespējams noteikt attiecīgo zemes gabalu tirgus cenu un galīgi pārliecināties, vai minētajām privātpersonām ir piešķirtas ekonomiskas priekšrocības. Izgrev 5 gadījumā apmainītās valsts meža zemes administratīvā cena bija nedaudz augstāka par tirgus cenu, kas iegūta līdzīgos privātos darījumos, tāpēc Bulgārijas iestādes uzskata, ka priekšrocības netika piešķirtas. Tas pats arguments attiecas uz darījumu ar Liteks Komers, kurā – kā apgalvo Bulgārijas iestādes – administratīvās cenas bija četras reizes augstākas par valsts meža zemes tirgus cenām.

| (113) | Visbeidzot, Bulgārijas iestādes norāda, ka neviena no minētajām privātpersonām nav koksnes eksportētājs un nav reģistrēta kā būvniecības vai tūrisma uzņēmums atbilstoši Bulgārijas tiesību aktiem, tāpēc ar tām noslēgtie zemes maiņas darījumi neiespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, Bulgārijas iestādes norāda, ka neviena no minētajām privātpersonām nav koksnes eksportētājs un nav reģistrēta kā būvniecības vai tūrisma uzņēmums atbilstoši Bulgārijas tiesību aktiem, tāpēc ar tām noslēgtie zemes maiņas darījumi neiespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (114) | Darījumā ar Jivka Blagoeva – fizisku personu – 1,9036 ha privātas meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 16 091Teteven pašvaldībā tika apmainīti pret 0,3001 ha valsts meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 24 216Predela teritorijā, Razlog pašvaldībā. Bulgārijas valsts nekompensēja cenas starpību, visas pieskaitāmās izmaksas un vietējos nodokļus samaksāja Jivka Blagoev, un jaunais īpašnieks nav pieprasījis paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņu. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm uz šo zemes maiņas darījumu būtu jāattiecina de minimis regula. |
| --- | --- |

(114)

Darījumā ar Jivka Blagoeva – fizisku personu – 1,9036 ha privātas meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 16 091Teteven pašvaldībā tika apmainīti pret 0,3001 ha valsts meža zemes ar novērtēto vērtību BGN 24 216Predela teritorijā, Razlog pašvaldībā. Bulgārijas valsts nekompensēja cenas starpību, visas pieskaitāmās izmaksas un vietējos nodokļus samaksāja Jivka Blagoev, un jaunais īpašnieks nav pieprasījis paredzētā apmainītās zemes lietojuma maiņu. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm uz šo zemes maiņas darījumu būtu jāattiecina de minimis regula.

| (115) | Attiecīgi Bulgārijas iestādes uzskata, ka ar iepriekšminētajām privātpersonām noslēgtajos zemes maiņas darījumos nav valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(115)

Attiecīgi Bulgārijas iestādes uzskata, ka ar iepriekšminētajām privātpersonām noslēgtajos zemes maiņas darījumos nav valsts atbalsta.

5.3.4.   Bulgārijas 2012. gada 25. aprīļa piezīmes

| (116) | Ar 2012. gada 25. aprīļa vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz šādu trešo personu piezīmēm: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD un BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

Ar 2012. gada 25. aprīļa vēstuli Bulgārijas iestādes atbildēja uz šādu trešo personu piezīmēm: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD un BOIL OOD.

| (117) | Bulgārijas iestādes piekrīt piezīmēm, ko iesniegušas minētās fiziskās personas un uzņēmumi, ar kuriem noslēgti zemes maiņas darījumi izskatāmajā laikposmā, proti, ka zemes maiņas darījumi neietver valsts atbalstu, bet ir darījumi, kas veikti ar valstij izdevīgiem nosacījumiem un par cenām, kuras nebija zemākas par līdzīgu nekustamo īpašumu tirgus cenām. Turklāt Bulgārijas iestādes piekrīt iepriekšminēto privātpersonu viedoklim, ka zemes maiņas darījumi notika atbilstoši spēkā esošajiem Bulgārijas tiesību aktiem – Noteikumiem par pamatcenām un Mežu likumam. Visbeidzot, daži no minētajiem darījumiem būtu jāuzskata par tādiem, uz kuriem attiecas de minimis regula. |
| --- | --- |

(117)

Bulgārijas iestādes piekrīt piezīmēm, ko iesniegušas minētās fiziskās personas un uzņēmumi, ar kuriem noslēgti zemes maiņas darījumi izskatāmajā laikposmā, proti, ka zemes maiņas darījumi neietver valsts atbalstu, bet ir darījumi, kas veikti ar valstij izdevīgiem nosacījumiem un par cenām, kuras nebija zemākas par līdzīgu nekustamo īpašumu tirgus cenām. Turklāt Bulgārijas iestādes piekrīt iepriekšminēto privātpersonu viedoklim, ka zemes maiņas darījumi notika atbilstoši spēkā esošajiem Bulgārijas tiesību aktiem – Noteikumiem par pamatcenām un Mežu likumam. Visbeidzot, daži no minētajiem darījumiem būtu jāuzskata par tādiem, uz kuriem attiecas de minimis regula.

5.4.   BULGĀRIJAS ATBILDES UZ KOMISIJAS INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMIEM, KAS NOSŪTĪTI OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS LAIKĀ

| (118) | Vēlākajos apsvērumos, atbildot uz informācijas pieprasījumiem, Bulgārijas iestādes iesniedza tirgus cenas – attiecībā uz privātu un valsts meža zemi – par visiem zemes maiņas darījumiem, kas notikuši izskatāmajā laikposmā (73). |
| --- | --- |

(118)

Vēlākajos apsvērumos, atbildot uz informācijas pieprasījumiem, Bulgārijas iestādes iesniedza tirgus cenas – attiecībā uz privātu un valsts meža zemi – par visiem zemes maiņas darījumiem, kas notikuši izskatāmajā laikposmā (73).

| (119) | Tomēr savā 2013. gada 19. novembra dokumentā (74) Bulgārijas iestādes norādīja, ka ir dažas problēmas saistībā ar to sniegto datu ticamību. Jo īpaši attiecībā uz 44. apsvērumā norādīto formulu Bulgārijas iestādes iesniedza patiesās tirgus cenas par 82 zemes gabaliem (60 valsts un 22 privātiem), ar kuriem bija saistīti apstrīdētie zemes maiņas darījumi. Par atlikušajiem zemes gabaliem tās iesniedza tirgus vērtības, norādot, ka tās var arī nebūt patiesās tirgus vērtības. Par atlikušajiem valsts zemes gabaliem Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka cenas, ko tās norādījušas kā tirgus cenas, faktiski ir ar mežu saistīto dažādo darījumu veidu vidējās cenas. Tāpēc tās var neatspoguļot patieso tirgus vērtību, jo tās nav vienādas ar pilnīgi identisku darījumu vidējām cenām. |
| --- | --- |

(119)

Tomēr savā 2013. gada 19. novembra dokumentā (74) Bulgārijas iestādes norādīja, ka ir dažas problēmas saistībā ar to sniegto datu ticamību. Jo īpaši attiecībā uz 44. apsvērumā norādīto formulu Bulgārijas iestādes iesniedza patiesās tirgus cenas par 82 zemes gabaliem (60 valsts un 22 privātiem), ar kuriem bija saistīti apstrīdētie zemes maiņas darījumi. Par atlikušajiem zemes gabaliem tās iesniedza tirgus vērtības, norādot, ka tās var arī nebūt patiesās tirgus vērtības. Par atlikušajiem valsts zemes gabaliem Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka cenas, ko tās norādījušas kā tirgus cenas, faktiski ir ar mežu saistīto dažādo darījumu veidu vidējās cenas. Tāpēc tās var neatspoguļot patieso tirgus vērtību, jo tās nav vienādas ar pilnīgi identisku darījumu vidējām cenām.

| (120) | Līdzīgi attiecībā uz atlikušajiem privātajiem zemes gabaliem, ko vēl nebija novērtējis neatkarīgs eksperts, Bulgārijas iestādes norādīja, ka dažos gadījumos pārdošanas apliecībās norādītās cenas, ko iestādes izmantoja kā tuvinājumu iesniegtajām konkrēto zemes gabalu tirgus vērtībām, bija līdzīgas tā dēvētajām nodokļu vērtībām vai vienādas ar tām. Zemes gabala nodokļu vērtība nav tā tirgus vērtība, bet ir minimālā cena, kas jāmaksā nekustamā īpašuma darījumos, t. i., attiecīgā zemes gabala tirgus vērtība principā ir lielāka. |
| --- | --- |

(120)

Līdzīgi attiecībā uz atlikušajiem privātajiem zemes gabaliem, ko vēl nebija novērtējis neatkarīgs eksperts, Bulgārijas iestādes norādīja, ka dažos gadījumos pārdošanas apliecībās norādītās cenas, ko iestādes izmantoja kā tuvinājumu iesniegtajām konkrēto zemes gabalu tirgus vērtībām, bija līdzīgas tā dēvētajām nodokļu vērtībām vai vienādas ar tām. Zemes gabala nodokļu vērtība nav tā tirgus vērtība, bet ir minimālā cena, kas jāmaksā nekustamā īpašuma darījumos, t. i., attiecīgā zemes gabala tirgus vērtība principā ir lielāka.

| (121) | Neatkarīgi no iepriekšminētā Bulgārijas iestādes uzsvēra, ka to iesniegtie dati par tirgus cenām ir visprecīzākās aplēses, ko tās var iegūt, jo: i) Bulgārijā nav īpašu noteikumu par meža zemes gabalu tirgus cenu noteikšanu, veicot vērtēšanu; ii) būtu laikietilpīgi neatkarīgam ekspertam veikt novērtējumu par to, kādas būtu bijušas attiecīgo zemes gabalu tirgus cenas to maiņas brīdī; un iii) šāda novērtēšana būtu ļoti dārgs process. Turklāt Bulgārijas iestādes norādīja, ka iesniegtās cenas jebkurā gadījumā vairāk atbilst patiesajām tirgus cenām, nekā tās atbilstu administratīvajām cenām. |
| --- | --- |

(121)

Neatkarīgi no iepriekšminētā Bulgārijas iestādes uzsvēra, ka to iesniegtie dati par tirgus cenām ir visprecīzākās aplēses, ko tās var iegūt, jo: i) Bulgārijā nav īpašu noteikumu par meža zemes gabalu tirgus cenu noteikšanu, veicot vērtēšanu; ii) būtu laikietilpīgi neatkarīgam ekspertam veikt novērtējumu par to, kādas būtu bijušas attiecīgo zemes gabalu tirgus cenas to maiņas brīdī; un iii) šāda novērtēšana būtu ļoti dārgs process. Turklāt Bulgārijas iestādes norādīja, ka iesniegtās cenas jebkurā gadījumā vairāk atbilst patiesajām tirgus cenām, nekā tās atbilstu administratīvajām cenām.

| (122) | Visbeidzot, Bulgārijas iestādes sniedza informāciju par 25 izlasē iekļautu zemes maiņas darījumu administratīvajām cenām, kas faktiski izmantotas, un hipotētiskajām administratīvajām cenām, kas būtu iegūtas, izmantojot Noteikumu par pamatcenām 2010. gada atjauninātajā versijā norādītos koeficientus. Iesniegtajā izlasē bija iekļauti 25 darījumi, kas notika pārsvarā 2009. vai 2008. gadā (tikai seši darījumi 2007. gadā). Komisija pieprasīja šādu informāciju, lai pārliecinātos, vai administratīvo cenu sistēma, ja cenas būtu pienācīgi atjauninātas, būtu atbilstoša, lai atspoguļotu meža zemes tirgus cenas un visos gadījumos ļautu iegūt cenu, kas pēc iespējas precīzāk atbilst tirgus vērtībai, kā to paredz judikatūra. |
| --- | --- |

(122)

Visbeidzot, Bulgārijas iestādes sniedza informāciju par 25 izlasē iekļautu zemes maiņas darījumu administratīvajām cenām, kas faktiski izmantotas, un hipotētiskajām administratīvajām cenām, kas būtu iegūtas, izmantojot Noteikumu par pamatcenām 2010. gada atjauninātajā versijā norādītos koeficientus. Iesniegtajā izlasē bija iekļauti 25 darījumi, kas notika pārsvarā 2009. vai 2008. gadā (tikai seši darījumi 2007. gadā). Komisija pieprasīja šādu informāciju, lai pārliecinātos, vai administratīvo cenu sistēma, ja cenas būtu pienācīgi atjauninātas, būtu atbilstoša, lai atspoguļotu meža zemes tirgus cenas un visos gadījumos ļautu iegūt cenu, kas pēc iespējas precīzāk atbilst tirgus vērtībai, kā to paredz judikatūra.

6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (123) | Līguma 107. panta 1. punktā par nesaderīgu ar kopējo tirgu ir atzīts ikviens atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(123)

Līguma 107. panta 1. punktā par nesaderīgu ar kopējo tirgu ir atzīts ikviens atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (124) | Tāpēc, lai pasākumu varētu klasificēt kā atbalstu 107. panta 1. punkta nozīmē, jābūt izpildītiem visiem šādiem nosacījumiem: i) pasākumam jābūt piedēvējamam valstij un finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jāpiešķir priekšrocības tā saņēmējam; iii) šādām priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences traucējumus un jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc, lai pasākumu varētu klasificēt kā atbalstu 107. panta 1. punkta nozīmē, jābūt izpildītiem visiem šādiem nosacījumiem: i) pasākumam jābūt piedēvējamam valstij un finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jāpiešķir priekšrocības tā saņēmējam; iii) šādām priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences traucējumus un jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (125) | Tomēr šajā gadījumā vispirms ir arī jāizvērtē, vai iespējamie atbalsta saņēmēji no zemes maiņas darījumiem ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo saskaņā ar minētā punkta formulējumu valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami tikai tad, ja atbalsta saņēmējs ir uzņēmums. |
| --- | --- |

(125)

Tomēr šajā gadījumā vispirms ir arī jāizvērtē, vai iespējamie atbalsta saņēmēji no zemes maiņas darījumiem ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo saskaņā ar minētā punkta formulējumu valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami tikai tad, ja atbalsta saņēmējs ir uzņēmums.

| (126) | Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “EST”) jēdzienu “uzņēmums” Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos definē kā jebkuru subjektu, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no šo subjektu juridiskā statusa un finansēšanas veida (75). Saskaņā ar EST jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ir saimnieciska darbība (76). Tāpēc tas, vai subjektu klasificē kā uzņēmumu, vienmēr ir atkarīgs no konkrētās darbības. Subjekts, kas veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu vienīgi attiecībā uz tā saimniecisko darbību. Uzņēmumam nav obligāti jābūt juridiskai personai; arī fiziskas personas var uzskatīt par uzņēmumiem atbilstīgi valsts atbalstam, ja vien tie veic saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(126)

Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “EST”) jēdzienu “uzņēmums” Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos definē kā jebkuru subjektu, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no šo subjektu juridiskā statusa un finansēšanas veida (75). Saskaņā ar EST jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ir saimnieciska darbība (76). Tāpēc tas, vai subjektu klasificē kā uzņēmumu, vienmēr ir atkarīgs no konkrētās darbības. Subjekts, kas veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu vienīgi attiecībā uz tā saimniecisko darbību. Uzņēmumam nav obligāti jābūt juridiskai personai; arī fiziskas personas var uzskatīt par uzņēmumiem atbilstīgi valsts atbalstam, ja vien tie veic saimniecisko darbību.

| (127) | Paturot to prātā, būtu jāņem vērā, ka daži apstrīdēto zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmēji neveica saimniecisku darbību ar apmainīto meža zemi izskatāmajā laikposmā un neveic šādu darbību arī pašlaik. Tāpēc minētos atbalsta saņēmējus nevar uzskatīt par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un attiecīgi jāuzskata, ka zemes maiņas darījumos, ko tie noslēdza ar Bulgārijas valsti, nav valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(127)

Paturot to prātā, būtu jāņem vērā, ka daži apstrīdēto zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmēji neveica saimniecisku darbību ar apmainīto meža zemi izskatāmajā laikposmā un neveic šādu darbību arī pašlaik. Tāpēc minētos atbalsta saņēmējus nevar uzskatīt par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un attiecīgi jāuzskata, ka zemes maiņas darījumos, ko tie noslēdza ar Bulgārijas valsti, nav valsts atbalsta.

| (128) | Attiecīgi lēmuma pārējā daļa attiecas tikai uz tiem apstrīdēto zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem, kas ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(128)

Attiecīgi lēmuma pārējā daļa attiecas tikai uz tiem apstrīdēto zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem, kas ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.1.   Savstarpējā saikne starp maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņu

| (129) | Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai pastāv savstarpēja saikne starp zemes maiņas darījumiem un apmainītās un atbalsta saņēmēju saņemtās zemes paredzētā lietojuma maiņu. Tas ir svarīgi, jo, ja tiek konstatēta šāda saikne, tā ietekmēs Komisijas novērtējumu par to, vai zemes maiņas darījumi rada ekonomiskas priekšrocības un kā būtu jānosaka šādu priekšrocību apjoms. Savstarpēja saikne nozīmē, ka zemes maiņas darījuma puses pirms darījuma veikšanas bija iecerējušas mainīt paredzēto valsts zemes lietojumu no meža zemes uz zemi, kas pēc maiņas būs pieejama būvniecībai. Tādējādi, lai gan administratīvās cenas, kas aprēķinātas par zemes maiņas darījumu, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām, bija pamatotas ar divu meža zemes gabalu maiņu, vēlāk veiktā valsts zemes gabala lietojuma maiņa, ja tā bija jau sākotnēji iecerēta, varēja būt par iemeslu pārāk zemas saņemtā zemes gabala vērtības noteikšanai, ņemot vērā ieceri to turpmāk izmantot kā būvniecības zemi. |
| --- | --- |

(129)

Vispirms lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai pastāv savstarpēja saikne starp zemes maiņas darījumiem un apmainītās un atbalsta saņēmēju saņemtās zemes paredzētā lietojuma maiņu. Tas ir svarīgi, jo, ja tiek konstatēta šāda saikne, tā ietekmēs Komisijas novērtējumu par to, vai zemes maiņas darījumi rada ekonomiskas priekšrocības un kā būtu jānosaka šādu priekšrocību apjoms. Savstarpēja saikne nozīmē, ka zemes maiņas darījuma puses pirms darījuma veikšanas bija iecerējušas mainīt paredzēto valsts zemes lietojumu no meža zemes uz zemi, kas pēc maiņas būs pieejama būvniecībai. Tādējādi, lai gan administratīvās cenas, kas aprēķinātas par zemes maiņas darījumu, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām, bija pamatotas ar divu meža zemes gabalu maiņu, vēlāk veiktā valsts zemes gabala lietojuma maiņa, ja tā bija jau sākotnēji iecerēta, varēja būt par iemeslu pārāk zemas saņemtā zemes gabala vērtības noteikšanai, ņemot vērā ieceri to turpmāk izmantot kā būvniecības zemi.

| (130) | Kā norādīja Komisija, tas, ka pēc apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem vienmēr – vai vismaz vairumā gadījumu – tika iesniegta (apstiprināta) prasība veikt apmainītās un atbalsta saņēmēja saņemtās meža zemes paredzētā lietojuma maiņu uz būvniecībai pieejamu zemi, ir objektīva liecība, ka minēto maiņas darījumu puses jau sākotnēji bija iecerējušas pēc zemes maiņas mainīt arī paredzēto valsts zemes lietojumu. |
| --- | --- |

(130)

Kā norādīja Komisija, tas, ka pēc apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem vienmēr – vai vismaz vairumā gadījumu – tika iesniegta (apstiprināta) prasība veikt apmainītās un atbalsta saņēmēja saņemtās meža zemes paredzētā lietojuma maiņu uz būvniecībai pieejamu zemi, ir objektīva liecība, ka minēto maiņas darījumu puses jau sākotnēji bija iecerējušas pēc zemes maiņas mainīt arī paredzēto valsts zemes lietojumu.

| (131) | Statistikas dati, ko Bulgārijas iestādes iesniedza, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, vēlreiz apstiprinot 38. apsvērumā izklāstītos datus, pierāda, ka par 132 zemes maiņas darījumiem, kas notika izskatāmajā laikposmā, tika iesniegtas 24 prasības mainīt paredzēto zemes lietojumu uz būvniecībai paredzētu zemi (18,2 % no kopējiem zemes maiņas darījumiem), no kurām 15 gadījumos šāda maiņa tika apstiprināta (11,4 % no kopējiem zemes maiņas darījumiem). Pamatojoties uz minētajiem datiem, Komisija secina, ka vairākumā gadījumu pēc zemes maiņas darījumiem netika iesniegta prasība mainīt paredzēto zemes lietojumu. |
| --- | --- |

(131)

Statistikas dati, ko Bulgārijas iestādes iesniedza, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, vēlreiz apstiprinot 38. apsvērumā izklāstītos datus, pierāda, ka par 132 zemes maiņas darījumiem, kas notika izskatāmajā laikposmā, tika iesniegtas 24 prasības mainīt paredzēto zemes lietojumu uz būvniecībai paredzētu zemi (18,2 % no kopējiem zemes maiņas darījumiem), no kurām 15 gadījumos šāda maiņa tika apstiprināta (11,4 % no kopējiem zemes maiņas darījumiem). Pamatojoties uz minētajiem datiem, Komisija secina, ka vairākumā gadījumu pēc zemes maiņas darījumiem netika iesniegta prasība mainīt paredzēto zemes lietojumu.

| (132) | Jebkurā gadījumā Komisija ņem vērā, ka Bulgārijas tiesību aktos ir paredzētas divas atsevišķas procedūras attiecīgi zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņai un ka katra no šīm darbībām ir divu atsevišķu, savstarpēji neatkarīgi darbojošos valsts iestāžu kompetencē. Tas ir vēl viens pierādījums, ka šajā gadījumā nav savstarpējas saiknes starp zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņu. |
| --- | --- |

(132)

Jebkurā gadījumā Komisija ņem vērā, ka Bulgārijas tiesību aktos ir paredzētas divas atsevišķas procedūras attiecīgi zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņai un ka katra no šīm darbībām ir divu atsevišķu, savstarpēji neatkarīgi darbojošos valsts iestāžu kompetencē. Tas ir vēl viens pierādījums, ka šajā gadījumā nav savstarpējas saiknes starp zemes maiņas darījumiem un paredzētā zemes lietojuma maiņu.

| (133) | Tā kā savstarpējas saiknes esība starp zemes maiņas darījumiem un apmainītās un atbalsta saņēmēja saņemtās zemes paredzētā lietojuma maiņu nav pierādīta, Komisija katru no minētajām darbībām izvērtēs atsevišķi, lai noskaidrotu valsts atbalsta esību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(133)

Tā kā savstarpējas saiknes esība starp zemes maiņas darījumiem un apmainītās un atbalsta saņēmēja saņemtās zemes paredzētā lietojuma maiņu nav pierādīta, Komisija katru no minētajām darbībām izvērtēs atsevišķi, lai noskaidrotu valsts atbalsta esību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.2.   Valsta atbalsta esība paredzētā zemes lietojuma maiņā

| (134) | Paredzētā zemes lietojuma noteikšana ir publisko iestāžu īstenota juridiskā kontrole pār zemes gabala izmantošanu un attīstības intensitāti. Kad publiska iestāde apstiprina paredzētā zemes gabala lietojuma maiņu, tā veic reglamentējošu funkciju un nedarbojas kā ekonomikas subjekts. |
| --- | --- |

(134)

Paredzētā zemes lietojuma noteikšana ir publisko iestāžu īstenota juridiskā kontrole pār zemes gabala izmantošanu un attīstības intensitāti. Kad publiska iestāde apstiprina paredzētā zemes gabala lietojuma maiņu, tā veic reglamentējošu funkciju un nedarbojas kā ekonomikas subjekts.

| (135) | Par valsts atbalstu Līguma 107. panta nozīmē ir uzskatāmas tikai tādas priekšrocības, ko tieši vai netieši piešķir no valsts līdzekļiem. Saskaņā ar EST judikatūru (77) tas, ka minētajā pantā ir nošķirts “dalībvalsts piešķirts atbalsts” un atbalsts, kas piešķirts “no valsts līdzekļiem”, nenozīmē, ka visas valsts piešķirtās priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tās finansē no valsts līdzekļiem, ir atbalsts. Šāda nošķīruma mērķis ir iekļaut definīcijā gan priekšrocības, ko tieši piešķir valsts, gan priekšrocības, ko piešķir publiska vai privāta iestāde, kuru iecēlusi vai izveidojusi valsts. |
| --- | --- |

(135)

Par valsts atbalstu Līguma 107. panta nozīmē ir uzskatāmas tikai tādas priekšrocības, ko tieši vai netieši piešķir no valsts līdzekļiem. Saskaņā ar EST judikatūru (77) tas, ka minētajā pantā ir nošķirts “dalībvalsts piešķirts atbalsts” un atbalsts, kas piešķirts “no valsts līdzekļiem”, nenozīmē, ka visas valsts piešķirtās priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tās finansē no valsts līdzekļiem, ir atbalsts. Šāda nošķīruma mērķis ir iekļaut definīcijā gan priekšrocības, ko tieši piešķir valsts, gan priekšrocības, ko piešķir publiska vai privāta iestāde, kuru iecēlusi vai izveidojusi valsts.

| (136) | Publiskai iestādei apstiprinot paredzēto konkrēta zemes gabala lietojuma maiņu no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi, var palielināties zemes tirgus vērtība, tomēr šāds apstiprinājums neietver valsts līdzekļu nodošanu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē – minētās reglamentējošās funkcijas īstenošanas rezultātā nenotiek līdzekļu nodošana apstiprinājuma saņēmējam, kā arī tā neietver valsts līdzekļu zaudēšanu, jo valstij, īstenojot minēto reglamentējošo funkciju, nav pienākuma iekasēt no apstiprinātiem pieteikumu iesniedzējiem maksu, kas sedz visu ekonomisko vērtību, kuru tie iegūst, saņemot šādu apstiprinājumu (78). |
| --- | --- |

(136)

Publiskai iestādei apstiprinot paredzēto konkrēta zemes gabala lietojuma maiņu no meža zemes uz būvniecībai pieejamu zemi, var palielināties zemes tirgus vērtība, tomēr šāds apstiprinājums neietver valsts līdzekļu nodošanu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē – minētās reglamentējošās funkcijas īstenošanas rezultātā nenotiek līdzekļu nodošana apstiprinājuma saņēmējam, kā arī tā neietver valsts līdzekļu zaudēšanu, jo valstij, īstenojot minēto reglamentējošo funkciju, nav pienākuma iekasēt no apstiprinātiem pieteikumu iesniedzējiem maksu, kas sedz visu ekonomisko vērtību, kuru tie iegūst, saņemot šādu apstiprinājumu (78).

| (137) | Attiecīgi publiskas iestādes lēmums mainīt paredzēto konkrēta zemes gabala lietojumu nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(137)

Attiecīgi publiskas iestādes lēmums mainīt paredzēto konkrēta zemes gabala lietojumu nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.3.   Atbalsta esība zemes maiņas darījumā

| (138) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru (79) publisku iestāžu veikta zemes vai ēku pārdošana uzņēmumam vai privātpersonai, kas veic saimniecisko darbību, var radīt ekonomiskas priekšrocības un tādējādi var būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši, ja pārdošana nenotiek par tirgus vērtību, proti, ja zeme vai ēkas netiek pārdotas par cenu, kādu, visticamāk, būtu noteicis privāts ieguldītājs, darbojoties normālos konkurences apstākļos. Tas pats attiecas uz zemes maiņas darījumu, ja no valsts saņemtās zemes vērtība ir lielāka par valstij atdotās zemes vērtību. |
| --- | --- |

(138)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru (79) publisku iestāžu veikta zemes vai ēku pārdošana uzņēmumam vai privātpersonai, kas veic saimniecisko darbību, var radīt ekonomiskas priekšrocības un tādējādi var būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši, ja pārdošana nenotiek par tirgus vērtību, proti, ja zeme vai ēkas netiek pārdotas par cenu, kādu, visticamāk, būtu noteicis privāts ieguldītājs, darbojoties normālos konkurences apstākļos. Tas pats attiecas uz zemes maiņas darījumu, ja no valsts saņemtās zemes vērtība ir lielāka par valstij atdotās zemes vērtību.

| (139) | Tomēr, pirms izvērtēt, vai zemes maiņas darījumi rada ekonomiskas priekšrocības, Komisija izvērtēs, vai pastāv pārējie 124. apsvērumā uzskaitītie nosacījumi, lai konstatētu valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(139)

Tomēr, pirms izvērtēt, vai zemes maiņas darījumi rada ekonomiskas priekšrocības, Komisija izvērtēs, vai pastāv pārējie 124. apsvērumā uzskaitītie nosacījumi, lai konstatētu valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (140) | Pirmkārt, attiecībā uz pasākuma piedēvējamību jānorāda, ka zemes maiņas darījumi ir lauksaimniecības un pārtikas ministra vai Ministru padomes (atkarībā no maināmā zemes gabala lieluma) un MIA kompetencē; tās visas ir valsts iestādes. Ja zemes maiņas darījumā tiek piešķirta valsts meža zeme, kuras vērtība ir lielāka par atdoto privāto meža zemi, rodas valsts līdzekļu nodošana, ciktāl Bulgārijas valsts zaudē konkrētus ieņēmumus, ko tā būtu varējusi gūt, ja tā, veicot konkrēto darījumu, būtu darbojusies saskaņā ar tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(140)

Pirmkārt, attiecībā uz pasākuma piedēvējamību jānorāda, ka zemes maiņas darījumi ir lauksaimniecības un pārtikas ministra vai Ministru padomes (atkarībā no maināmā zemes gabala lieluma) un MIA kompetencē; tās visas ir valsts iestādes. Ja zemes maiņas darījumā tiek piešķirta valsts meža zeme, kuras vērtība ir lielāka par atdoto privāto meža zemi, rodas valsts līdzekļu nodošana, ciktāl Bulgārijas valsts zaudē konkrētus ieņēmumus, ko tā būtu varējusi gūt, ja tā, veicot konkrēto darījumu, būtu darbojusies saskaņā ar tirgus apstākļiem.

| (141) | Otrkārt, zemes maiņas darījumi ir selektīvi, ciktāl tie ir izdevīgi tikai tiem zemes īpašniekiem, kas savu privāto meža zemi apmainījuši pret valsts meža zemi. |
| --- | --- |

(141)

Otrkārt, zemes maiņas darījumi ir selektīvi, ciktāl tie ir izdevīgi tikai tiem zemes īpašniekiem, kas savu privāto meža zemi apmainījuši pret valsts meža zemi.

| (142) | Treškārt, zemes maiņas darījumi traucē konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ciktāl zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmēji ir uzņēmumi, kas piedāvā preces un pakalpojumus konkrētā tirgū, jebkādas finansiālas priekšrocības, ko rada zemes maiņas darījumi, nostiprina to stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē par tādu pašu preču un pakalpojumu tirdzniecību Savienībā (80). Par vairākiem zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem (81) Bulgārijas Komercreģistrā norādītās ekonomikas nozares, kurās tie darbojas, cita starpā ir nekustamā īpašuma, tūrisma, restorānu un apmežošanas nozares. Šīs nozares ir atvērtas konkurencei Savienības līmenī. To pierāda informācija, kas ietverta minētajā reģistrā, kurā tirdzniecība vai (starptautiskā) komercdarbība ir norādītas kā ekonomikas nozares, kas ir vairāku zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmēju (82) darbības nozares. Attiecībā uz Bulgārijas iestāžu izvirzīto argumentu, ka uzņēmumiem, lai tie varētu aktīvi darboties tūrisma vai būvniecības nozarēs, jābūt reģistrētiem speciālos reģistros un ka šāda prasība nav attiecināma uz lielāko daļu uzņēmumu, kas piedalījušies zemes maiņas darījumos, Komisija norāda, ka jēdziens “uzņēmums” Līguma 107. panta 1. punktā ir objektīvs jēdziens, tāpēc tas, vai uzņēmumi piedāvā preces un pakalpojumus konkrētā tirgū un tādējādi konkurē ar citiem uzņēmumiem, un iesaistās Savienības iekšējā tirdzniecībā, ir jānosaka, ņemot vērā šādu uzņēmumu faktiski veiktās darbības, nevis to, vai uzņēmumi ir izpildījuši konkrētas valsts juridiskās formalitātes. |
| --- | --- |

(142)

Treškārt, zemes maiņas darījumi traucē konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ciktāl zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmēji ir uzņēmumi, kas piedāvā preces un pakalpojumus konkrētā tirgū, jebkādas finansiālas priekšrocības, ko rada zemes maiņas darījumi, nostiprina to stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē par tādu pašu preču un pakalpojumu tirdzniecību Savienībā (80). Par vairākiem zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem (81) Bulgārijas Komercreģistrā norādītās ekonomikas nozares, kurās tie darbojas, cita starpā ir nekustamā īpašuma, tūrisma, restorānu un apmežošanas nozares. Šīs nozares ir atvērtas konkurencei Savienības līmenī. To pierāda informācija, kas ietverta minētajā reģistrā, kurā tirdzniecība vai (starptautiskā) komercdarbība ir norādītas kā ekonomikas nozares, kas ir vairāku zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmēju (82) darbības nozares. Attiecībā uz Bulgārijas iestāžu izvirzīto argumentu, ka uzņēmumiem, lai tie varētu aktīvi darboties tūrisma vai būvniecības nozarēs, jābūt reģistrētiem speciālos reģistros un ka šāda prasība nav attiecināma uz lielāko daļu uzņēmumu, kas piedalījušies zemes maiņas darījumos, Komisija norāda, ka jēdziens “uzņēmums” Līguma 107. panta 1. punktā ir objektīvs jēdziens, tāpēc tas, vai uzņēmumi piedāvā preces un pakalpojumus konkrētā tirgū un tādējādi konkurē ar citiem uzņēmumiem, un iesaistās Savienības iekšējā tirdzniecībā, ir jānosaka, ņemot vērā šādu uzņēmumu faktiski veiktās darbības, nevis to, vai uzņēmumi ir izpildījuši konkrētas valsts juridiskās formalitātes.

| (143) | Visbeidzot, attiecībā uz ekonomisku priekšrocību esību – maiņas darījumi attiecas uz (vismaz) divu meža zemes gabalu maiņu starp Bulgārijas valsti un privātpersonām. Lai noskaidrotu, vai zemes maiņas darījumi radīja ekonomiskas priekšrocības privātpersonām, ir jānovērtē un savstarpēji jāsalīdzina apmainīto zemes gabalu tirgus vērtība. Ja zemes maiņas darījumā saņemtās meža zemes vērtība ir lielāka par privātpersonas atdotās meža zemes vērtību, attiecīgajai privātpersonai tiek radītas ekonomikas priekšrocības. |
| --- | --- |

(143)

Visbeidzot, attiecībā uz ekonomisku priekšrocību esību – maiņas darījumi attiecas uz (vismaz) divu meža zemes gabalu maiņu starp Bulgārijas valsti un privātpersonām. Lai noskaidrotu, vai zemes maiņas darījumi radīja ekonomiskas priekšrocības privātpersonām, ir jānovērtē un savstarpēji jāsalīdzina apmainīto zemes gabalu tirgus vērtība. Ja zemes maiņas darījumā saņemtās meža zemes vērtība ir lielāka par privātpersonas atdotās meža zemes vērtību, attiecīgajai privātpersonai tiek radītas ekonomikas priekšrocības.

| (144) | Kā paskaidrots 16. apsvērumā, attiecīgajiem zemes maiņas darījumiem administratīvās cenas tika aprēķinātas, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām. EST ir atzinusi, ka tad, ja valsts tiesību aktos ir paredzēti administratīvi noteikumi par zemes tirgus vērtības aprēķināšanu, ja zemi pārdod publiskas iestādes, visos gadījumos, piemērojot minētos noteikumus, lai ievērotu Līguma 107. pantu, ir jāiegūst administratīvā cena, kas ir pēc iespējas tuvāka zemes tirgus vērtībai (83). Tā kā šāda tirgus vērtība ir teorētiska, ir pieļaujama pielaide attiecībā uz iegūto cenu salīdzinājumā ar teorētisko cenu (84). |
| --- | --- |

(144)

Kā paskaidrots 16. apsvērumā, attiecīgajiem zemes maiņas darījumiem administratīvās cenas tika aprēķinātas, pamatojoties uz Noteikumiem par pamatcenām. EST ir atzinusi, ka tad, ja valsts tiesību aktos ir paredzēti administratīvi noteikumi par zemes tirgus vērtības aprēķināšanu, ja zemi pārdod publiskas iestādes, visos gadījumos, piemērojot minētos noteikumus, lai ievērotu Līguma 107. pantu, ir jāiegūst administratīvā cena, kas ir pēc iespējas tuvāka zemes tirgus vērtībai (83). Tā kā šāda tirgus vērtība ir teorētiska, ir pieļaujama pielaide attiecībā uz iegūto cenu salīdzinājumā ar teorētisko cenu (84).

| (145) | Bulgārijas iestādēm tika prasīts sniegt informāciju par administratīvajām cenām, kas izmantotas 132 zemes maiņas darījumos, kuri notikuši izskatāmajā laikposmā, kā arī par minēto darījumu tirgus cenām. Komisija prasīja Bulgārijas iestādēm, nosakot meža zemes gabalu tirgus vērtību, arī ņemt vērā visus iepriekšējos vai vēlākos darījumus ar tiem. Attiecīgi, kaut gan Komisija uzskata, ka, lai novērtētu iespējamā valsts atbalsta elementus zemes maiņas darījumos, apmainīto meža zemes gabalu izcelsmei nav nozīmes, tika ņemta vērā cenu informācija, ja tā bija pieejama. |
| --- | --- |

(145)

Bulgārijas iestādēm tika prasīts sniegt informāciju par administratīvajām cenām, kas izmantotas 132 zemes maiņas darījumos, kuri notikuši izskatāmajā laikposmā, kā arī par minēto darījumu tirgus cenām. Komisija prasīja Bulgārijas iestādēm, nosakot meža zemes gabalu tirgus vērtību, arī ņemt vērā visus iepriekšējos vai vēlākos darījumus ar tiem. Attiecīgi, kaut gan Komisija uzskata, ka, lai novērtētu iespējamā valsts atbalsta elementus zemes maiņas darījumos, apmainīto meža zemes gabalu izcelsmei nav nozīmes, tika ņemta vērā cenu informācija, ja tā bija pieejama.

| (146) | Bulgārijas iestādes norādīja uz dažām problēmām saistībā ar to datu ticamību, kurus tās varēja iesniegt par tirgus cenām (85). Tomēr tajā pašā laikā tās norādīja, ka sniegtā informācija ietver visprecīzākās tirgus cenu aplēses (86). Komisija uzskata minētos datus par pietiekami ticamām attiecīgo zemes gabalu reālās (t. i., “patiesās”) tirgus vērtības aplēsēm. |
| --- | --- |

(146)

Bulgārijas iestādes norādīja uz dažām problēmām saistībā ar to datu ticamību, kurus tās varēja iesniegt par tirgus cenām (85). Tomēr tajā pašā laikā tās norādīja, ka sniegtā informācija ietver visprecīzākās tirgus cenu aplēses (86). Komisija uzskata minētos datus par pietiekami ticamām attiecīgo zemes gabalu reālās (t. i., “patiesās”) tirgus vērtības aplēsēm.

| (147) | Datu analīze liecināja, ka attiecībā uz privātiem zemes gabaliem izmantojot administratīvās cenas, attiecīgās meža zemes vērtība sistemātiski tika palielināta salīdzinājumā ar tirgus cenām (87), savukārt attiecībā uz valsts meža zemi situācija bija niansētāka, jo bija gan pārāk augstas, gan pārāk zemas vērtības novērtēšanas gadījumi. Attiecīgi, nosakot, vai zemes maiņas darījumi radīja atbalsta saņēmējiem ekonomiskas priekšrocības, ja vienkārši salīdzinātu valsts zemes gabala tirgus cenu, kāda tā bija zemes maiņas brīdī, ar saņemtās privātās zemes gabala tirgus cenu, nebūtu pietiekami ņemta vērā privātā zemes gabala sistemātiskā vērtības palielināšana. Tāpēc, lai pienācīgi novērtētu maiņas darījuma radītās priekšrocības, Komisija izstrādāja formulu, kurā bija ņemtas vērā administratīvās cenas, kas izmantotas sākotnējā darījumā. Minētā formula, kas jau bija aprakstīta lēmumā par procedūras sākšanu, paredz aprēķināt šādas summas:






  i) | starpība starp privātā meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem; un |
| --- | --- | --- |

(147)

Datu analīze liecināja, ka attiecībā uz privātiem zemes gabaliem izmantojot administratīvās cenas, attiecīgās meža zemes vērtība sistemātiski tika palielināta salīdzinājumā ar tirgus cenām (87), savukārt attiecībā uz valsts meža zemi situācija bija niansētāka, jo bija gan pārāk augstas, gan pārāk zemas vērtības novērtēšanas gadījumi. Attiecīgi, nosakot, vai zemes maiņas darījumi radīja atbalsta saņēmējiem ekonomiskas priekšrocības, ja vienkārši salīdzinātu valsts zemes gabala tirgus cenu, kāda tā bija zemes maiņas brīdī, ar saņemtās privātās zemes gabala tirgus cenu, nebūtu pietiekami ņemta vērā privātā zemes gabala sistemātiskā vērtības palielināšana. Tāpēc, lai pienācīgi novērtētu maiņas darījuma radītās priekšrocības, Komisija izstrādāja formulu, kurā bija ņemtas vērā administratīvās cenas, kas izmantotas sākotnējā darījumā. Minētā formula, kas jau bija aprakstīta lēmumā par procedūras sākšanu, paredz aprēķināt šādas summas:

i)

starpība starp privātā meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem; un

| ii) | starpība starp valsts meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

ii)

starpība starp valsts meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem.

Ja vērtība ii), no kuras atskaitīta vērtība i), būtu pozitīva, tiktu uzskatīts, ka ir radītas priekšrocības.

Tomēr, nosakot, vai zemes maiņas darījums ir radījis priekšrocības, ņem vērā arī ikvienu naudas kompensāciju, ko viena darījuma puse samaksājusi otrai pusei, lai segtu abu apmainīto zemes gabalu administratīvo cenu starpību.

| (148) | Piemērojot minēto formulu Bulgārijas iestāžu iesniegtajiem datiem par apmainītās meža zemes patiesajām tirgus vērtībām un administratīvajām cenām, Komisija secina, ka zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem tika piešķirtas priekšrocības gandrīz 80 % zemes maiņas darījumu, kas veikti izskatāmajā laikposmā, kā redzams 4. tabulā.

  4.   tabula


  Zemes maiņas darījumos izmantoto administratīvo cenu un Bulgārijas iestāžu iesniegto tirgus cenu salīdzinājums










  Zemes maiņas darījumi | 2007 | 2008 | 2009 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piešķirtās priekšrocības (gadījumu skaits) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| Procentos no visiem zemes maiņas darījumiem | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| Veikto zemes maiņas darījumu skaits | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

Piemērojot minēto formulu Bulgārijas iestāžu iesniegtajiem datiem par apmainītās meža zemes patiesajām tirgus vērtībām un administratīvajām cenām, Komisija secina, ka zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem tika piešķirtas priekšrocības gandrīz 80 % zemes maiņas darījumu, kas veikti izskatāmajā laikposmā, kā redzams 4. tabulā.

4.   tabula

Zemes maiņas darījumos izmantoto administratīvo cenu un Bulgārijas iestāžu iesniegto tirgus cenu salīdzinājums

Zemes maiņas darījumi

2007

2008

2009

Kopā

Piešķirtās priekšrocības (gadījumu skaits)

18

48

38

104

Procentos no visiem zemes maiņas darījumiem

78 %

77 %

81 %

79 %

Veikto zemes maiņas darījumu skaits

23

62

47

132

| (149) | Tabulā norādītie dati liecina, ka administratīvās cenas, kas noteiktas zemes maiņas darījumu nolūkos saskaņā ar Noteikumiem par pamatcenām, nepietiekami atspoguļo attiecīgo meža zemes gabalu reālo tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(149)

Tabulā norādītie dati liecina, ka administratīvās cenas, kas noteiktas zemes maiņas darījumu nolūkos saskaņā ar Noteikumiem par pamatcenām, nepietiekami atspoguļo attiecīgo meža zemes gabalu reālo tirgus vērtību.

| (150) | Šādu atšķirību starp administratīvajām cenām, kas izmantotas apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem, un attiecīgo zemes gabalu tirgus cenām rada, no vienas puses, tas, ka Noteikumos par pamatcenām izmantotā pamatmetodika nepietiekami atspoguļo kritērijus, ko tirgus dalībnieks uzskatītu par svarīgiem, lai novērtētu apmainīto meža zemes gabalu vērtību, un tas, ka pamatmetodika nepiešķir šādiem kritērijiem atbilstošu svērumu. Pirmkārt, zemes vidējās vērtības, kas norādītas Noteikumu par pamatcenām 1. pielikumā, atbilstoši zemes kategorijām, kuras nodrošina identiskus apstākļus augu augšanai, un kas tika izmantotas zemes pamatvērtības noteikšanai (sk. 18. apsvērumu), bija jānosaka, pamatojoties uz valsts mežu tirgus cenām vai grāmatvedības pārskatiem, bet praksē tās noteica eksperti, izmantojot nelielu tirgus avotu skaitu. |
| --- | --- |

(150)

Šādu atšķirību starp administratīvajām cenām, kas izmantotas apstrīdētajiem zemes maiņas darījumiem, un attiecīgo zemes gabalu tirgus cenām rada, no vienas puses, tas, ka Noteikumos par pamatcenām izmantotā pamatmetodika nepietiekami atspoguļo kritērijus, ko tirgus dalībnieks uzskatītu par svarīgiem, lai novērtētu apmainīto meža zemes gabalu vērtību, un tas, ka pamatmetodika nepiešķir šādiem kritērijiem atbilstošu svērumu. Pirmkārt, zemes vidējās vērtības, kas norādītas Noteikumu par pamatcenām 1. pielikumā, atbilstoši zemes kategorijām, kuras nodrošina identiskus apstākļus augu augšanai, un kas tika izmantotas zemes pamatvērtības noteikšanai (sk. 18. apsvērumu), bija jānosaka, pamatojoties uz valsts mežu tirgus cenām vai grāmatvedības pārskatiem, bet praksē tās noteica eksperti, izmantojot nelielu tirgus avotu skaitu.

| (151) | Otrkārt, koeficienti un pieauguma vienības, kas izmantotas, lai meža zemes pamatvērtības aprēķinā atspoguļotu zemes konkrētas īpašības, un kas izklāstītas 18.–26. apsvērumā, ir administratīvas vienkāršošanas līdzeklis, nevis mēģinājums precīzi novērtēt ekonomisko vērtību, ko šādām īpašībām piešķirtu līdzīgā situācijā esošs hipotētisks tirgus dalībnieks. Bulgārijas iestādes patiešām nav iesniegušas ekonomiskos datus, lai pamatotu minētajos noteikumos paredzētās koeficientu un pieauguma vienību vērtības. |
| --- | --- |

(151)

Otrkārt, koeficienti un pieauguma vienības, kas izmantotas, lai meža zemes pamatvērtības aprēķinā atspoguļotu zemes konkrētas īpašības, un kas izklāstītas 18.–26. apsvērumā, ir administratīvas vienkāršošanas līdzeklis, nevis mēģinājums precīzi novērtēt ekonomisko vērtību, ko šādām īpašībām piešķirtu līdzīgā situācijā esošs hipotētisks tirgus dalībnieks. Bulgārijas iestādes patiešām nav iesniegušas ekonomiskos datus, lai pamatotu minētajos noteikumos paredzētās koeficientu un pieauguma vienību vērtības.

| (152) | Taču, pat ja Noteikumos par pamatcenām paredzētā metodika sākotnēji ļāva noteikt apmainītās meža zemes tirgus cenas, quod non vidējās cenas, koeficienti un pieauguma vienības izskatāmajā laikposmā nekad netika atjauninātas, lai pienācīgi atspoguļotu vēlāk notiekošās tirgus cenu svārstības. Saskaņā ar judikatūru (88), ja zemes cenas strauji pieaug, administratīvajās metodēs, ko izmanto publisku iestāžu pārdotās zemes cenas aprēķināšanai, ir jāparedz nepārtraukta šādu cenu atjaunināšana, lai pircēja faktiski samaksātā cena, ciktāl iespējams, atspoguļotu attiecīgās zemes tirgus vērtību. Pagaidu izmeklēšanas posmā Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka atbilstoši Noteikumu par pamatcenām 7.1. un 32. pantam noteikumos paredzētie koeficienti administratīvo cenu aprēķināšanai bija jāatjaunina katru gadu. Turklāt saskaņā ar Bulgārijas iestāžu sniegto informāciju izskatāmajā laikposmā meža zemes tirgus cenas strauji pieauga. Tomēr noteikumos paredzētā atjaunināšana minētajā laikposmā nekad netika veikta. Bulgārijas iestādes tikai atjaunināja vidējās cenas, koeficientus un pieauguma vienības, kas izmantotas administratīvo cenu noteikšanai 2010. gadā, pamatojoties uz nesenajām tirgus norisēm. |
| --- | --- |

(152)

Taču, pat ja Noteikumos par pamatcenām paredzētā metodika sākotnēji ļāva noteikt apmainītās meža zemes tirgus cenas, quod non vidējās cenas, koeficienti un pieauguma vienības izskatāmajā laikposmā nekad netika atjauninātas, lai pienācīgi atspoguļotu vēlāk notiekošās tirgus cenu svārstības. Saskaņā ar judikatūru (88), ja zemes cenas strauji pieaug, administratīvajās metodēs, ko izmanto publisku iestāžu pārdotās zemes cenas aprēķināšanai, ir jāparedz nepārtraukta šādu cenu atjaunināšana, lai pircēja faktiski samaksātā cena, ciktāl iespējams, atspoguļotu attiecīgās zemes tirgus vērtību. Pagaidu izmeklēšanas posmā Bulgārijas iestādes paskaidroja, ka atbilstoši Noteikumu par pamatcenām 7.1. un 32. pantam noteikumos paredzētie koeficienti administratīvo cenu aprēķināšanai bija jāatjaunina katru gadu. Turklāt saskaņā ar Bulgārijas iestāžu sniegto informāciju izskatāmajā laikposmā meža zemes tirgus cenas strauji pieauga. Tomēr noteikumos paredzētā atjaunināšana minētajā laikposmā nekad netika veikta. Bulgārijas iestādes tikai atjaunināja vidējās cenas, koeficientus un pieauguma vienības, kas izmantotas administratīvo cenu noteikšanai 2010. gadā, pamatojoties uz nesenajām tirgus norisēm.

| (153) | Attiecīgi Komisija secina, ka zemes maiņas darījumi piešķīra ekonomiskas priekšrocības zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem gadījumos, kad izmantotās administratīvās cenas nepienācīgi atspoguļoja apmainītās zemes tirgus cenu. |
| --- | --- |

(153)

Attiecīgi Komisija secina, ka zemes maiņas darījumi piešķīra ekonomiskas priekšrocības zemes maiņas darījumu atbalsta saņēmējiem gadījumos, kad izmantotās administratīvās cenas nepienācīgi atspoguļoja apmainītās zemes tirgus cenu.

6.1.4.   
  De minimis atbalsts

| (154) | Visbeidzot, būtu jānorāda, ka gadījumos, kad konkrētais zemes maiņas darījuma atbalsta saņēmējs saņēma priekšrocības, kas nepārsniedza robežvērtības, kuras noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 1407/2013 (89), šādas priekšrocības netiek uzskatītas par valsts atbalstu, un tāpēc uz tām neattiecas Līguma 107. panta 1. punktā noteiktais aizliegums, ja vien ir izpildīti visi pārējie minētajā punktā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(154)

Visbeidzot, būtu jānorāda, ka gadījumos, kad konkrētais zemes maiņas darījuma atbalsta saņēmējs saņēma priekšrocības, kas nepārsniedza robežvērtības, kuras noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 1407/2013 (89), šādas priekšrocības netiek uzskatītas par valsts atbalstu, un tāpēc uz tām neattiecas Līguma 107. panta 1. punktā noteiktais aizliegums, ja vien ir izpildīti visi pārējie minētajā punktā paredzētie nosacījumi.

| (155) | Pamatojoties uz Bulgārijas iestāžu iesniegtajiem kvantitatīvajiem datiem, ir skaidrs, ka daudzos gadījumos (90) zemes maiņas darījuma atbalsta saņēmēju saņemtā atbalsta apjoms ir mazāks par de minimis robežvērtību EUR 200 000. |
| --- | --- |

(155)

Pamatojoties uz Bulgārijas iestāžu iesniegtajiem kvantitatīvajiem datiem, ir skaidrs, ka daudzos gadījumos (90) zemes maiņas darījuma atbalsta saņēmēju saņemtā atbalsta apjoms ir mazāks par de minimis robežvērtību EUR 200 000.

6.1.5.   Secinājums par atbalsta esību

| (156) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka Bulgārijas Republikas veiktie zemes maiņas darījumi izskatāmajā laikposmā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tajos gadījumos, kad darījuma puse ir uzņēmums minētā punkta nozīmē, un ka darījumam izmantotās administratīvās cenas neatspoguļoja tirgus cenas, un ka nosacījumi de minimis atbalstam, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1407/2013, nav izpildīti. |
| --- | --- |

(156)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka Bulgārijas Republikas veiktie zemes maiņas darījumi izskatāmajā laikposmā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tajos gadījumos, kad darījuma puse ir uzņēmums minētā punkta nozīmē, un ka darījumam izmantotās administratīvās cenas neatspoguļoja tirgus cenas, un ka nosacījumi de minimis atbalstam, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1407/2013, nav izpildīti.

6.2.   PASĀKUMA LIKUMĪBA

| (157) | Neinformējot par minētajiem zemes maiņas darījumiem pirms to īstenošanas, Bulgārijas Republika nav izpildījusi savu pienākumu saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tāpēc minētie zemes maiņas darījumi ir nelikumīgi īstenots valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(157)

Neinformējot par minētajiem zemes maiņas darījumiem pirms to īstenošanas, Bulgārijas Republika nav izpildījusi savu pienākumu saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tāpēc minētie zemes maiņas darījumi ir nelikumīgi īstenots valsts atbalsts.

6.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (158) | Lai gan Bulgārijas iestādēm tika prasīts sniegt informāciju par minēto zemes maiņas darījumu iespējamo saderību ar iekšējo tirgu, tās vēlreiz norādīja uz savu argumentāciju, ka minētie darījumi nav iespaidojuši Savienības iekšējo tirdzniecību un ka tāpēc tie nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(158)

Lai gan Bulgārijas iestādēm tika prasīts sniegt informāciju par minēto zemes maiņas darījumu iespējamo saderību ar iekšējo tirgu, tās vēlreiz norādīja uz savu argumentāciju, ka minētie darījumi nav iespaidojuši Savienības iekšējo tirdzniecību un ka tāpēc tie nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (159) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka pienākums pierādīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, atkāpjoties no Līguma 107. panta 1. punkta noteikumiem, principā ir attiecīgajai dalībvalstij, kurai jāpierāda, ka ir izpildīti visi šādas atkāpes nosacījumi (91). |
| --- | --- |

(159)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka pienākums pierādīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, atkāpjoties no Līguma 107. panta 1. punkta noteikumiem, principā ir attiecīgajai dalībvalstij, kurai jāpierāda, ka ir izpildīti visi šādas atkāpes nosacījumi (91).

| (160) | Katrā ziņā Komisija norāda, ka nav prima facie iemeslu uzskatīt zemes maiņas darījumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu, tieši pamatojoties vai nu uz Līguma 107. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu, vai arī uz pamatnostādnēm, kas ir minēto noteikumu pamatā. |
| --- | --- |

(160)

Katrā ziņā Komisija norāda, ka nav prima facie iemeslu uzskatīt zemes maiņas darījumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu, tieši pamatojoties vai nu uz Līguma 107. panta 3. punkta a) vai c) apakšpunktu, vai arī uz pamatnostādnēm, kas ir minēto noteikumu pamatā.

| (161) | Tāpēc Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei (turpmāk “Mežsaimniecības pamatnostādnes”) nevar izmantot par pamatu zemes maiņas darījumu shēmas saderības noteikšanai, jo tās attiecas tikai uz augošiem kokiem un to dabisko vidi mežos un uz citas mežu zemes, tostarp pasākumiem mežu ekoloģisko un aizsargājošo funkciju saglabāšanai un uzlabošanai un pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt mežu izmantošanu atpūtai un to sociālo un kultūras dimensiju. Turklāt izmaksas, uz kurām attiecas saistībā ar zemes maiņas darījumiem piešķirtais valsts atbalsts, neatbilst Mežsaimniecības pamatnostādnēs ietvertajai attiecināmo izmaksu definīcijai (92), jo privātpersonām netika piemērots likumisks vai līgumisks pienākums izmantot maiņas darījumos iegūto zemi kā dabas aizsardzības zonas. Gluži pretēji – visām personām bija tiesības pieprasīt meža zemes lietojuma maiņu uz apbūvējamu zemi, un dažas no tām patiešām šādu iespēju arī izmantoja. |
| --- | --- |

(161)

Tāpēc Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei (turpmāk “Mežsaimniecības pamatnostādnes”) nevar izmantot par pamatu zemes maiņas darījumu shēmas saderības noteikšanai, jo tās attiecas tikai uz augošiem kokiem un to dabisko vidi mežos un uz citas mežu zemes, tostarp pasākumiem mežu ekoloģisko un aizsargājošo funkciju saglabāšanai un uzlabošanai un pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt mežu izmantošanu atpūtai un to sociālo un kultūras dimensiju. Turklāt izmaksas, uz kurām attiecas saistībā ar zemes maiņas darījumiem piešķirtais valsts atbalsts, neatbilst Mežsaimniecības pamatnostādnēs ietvertajai attiecināmo izmaksu definīcijai (92), jo privātpersonām netika piemērots likumisks vai līgumisks pienākums izmantot maiņas darījumos iegūto zemi kā dabas aizsardzības zonas. Gluži pretēji – visām personām bija tiesības pieprasīt meža zemes lietojuma maiņu uz apbūvējamu zemi, un dažas no tām patiešām šādu iespēju arī izmantoja.

| (162) | Tāpat arī pamatnostādnes par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam nav izmantojamas kā pamats saderības noteikšanai. Šajā ziņā Komisija norāda, ka Bulgārijas iestādes neveica zemes maiņas darījumus ar konkrētu mērķi veicināt reģionālo attīstību. Turklāt attiecināmās izmaksas nebija definētas, un arī nebija noteikts, kā tiks kontrolēta atbalsta stimulējošā ietekme un kā tiks nodrošināta piemērojamo reģionālā atbalsta robežvērtību ievērošana. |
| --- | --- |

(162)

Tāpat arī pamatnostādnes par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam nav izmantojamas kā pamats saderības noteikšanai. Šajā ziņā Komisija norāda, ka Bulgārijas iestādes neveica zemes maiņas darījumus ar konkrētu mērķi veicināt reģionālo attīstību. Turklāt attiecināmās izmaksas nebija definētas, un arī nebija noteikts, kā tiks kontrolēta atbalsta stimulējošā ietekme un kā tiks nodrošināta piemērojamo reģionālā atbalsta robežvērtību ievērošana.

| (163) | Visbeidzot, apspriedēs, kas notika, pirms tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, Bulgārijas iestādes apgalvoja, ka zemes maiņas darījumiem ir ar sabiedrisko kārtību saistīts mērķis, proti, nostiprināt meža zemes īpašumtiesības. Pat ja varētu konstatēt, ka meža zemes konsolidācija ir kopīgu interešu mērķis, quod non Bulgārijas iestādes nav pierādījušas, ka piešķirtais atbalsts bija nepieciešams, lai sasniegtu minēto mērķi, un ka izvēlētie līdzekļi bija vispiemērotākie. |
| --- | --- |

(163)

Visbeidzot, apspriedēs, kas notika, pirms tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, Bulgārijas iestādes apgalvoja, ka zemes maiņas darījumiem ir ar sabiedrisko kārtību saistīts mērķis, proti, nostiprināt meža zemes īpašumtiesības. Pat ja varētu konstatēt, ka meža zemes konsolidācija ir kopīgu interešu mērķis, quod non Bulgārijas iestādes nav pierādījušas, ka piešķirtais atbalsts bija nepieciešams, lai sasniegtu minēto mērķi, un ka izvēlētie līdzekļi bija vispiemērotākie.

| (164) | Tās arī nav pierādījušas, ka izvēlētie līdzekļi nodrošināja piešķirtā atbalsta ierobežošanu līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu privātpersonas veikt zemes maiņas darījumus. Par to cita starpā liecina to administratīvo cenu būtiskās svārstības, kas iegūtas, izmantojot paredzēto metodiku. Salīdzinot ar tirgus cenām, ko bija iesniegušas Bulgārijas iestādes, nav redzams, ka minētās administratīvās cenas sistemātiski būtu par līdzīgu procentu augstākas vai zemākas nekā tirgus cenas. Ja kā piemēru izmanto 2007. gada darījumus, starpība starp privātu zemes gabalu tirgus cenām un administratīvajām cenām svārstījās no –503,97 % līdz +89,91 % (93). |
| --- | --- |

(164)

Tās arī nav pierādījušas, ka izvēlētie līdzekļi nodrošināja piešķirtā atbalsta ierobežošanu līdz minimumam, kas nepieciešams, lai stimulētu privātpersonas veikt zemes maiņas darījumus. Par to cita starpā liecina to administratīvo cenu būtiskās svārstības, kas iegūtas, izmantojot paredzēto metodiku. Salīdzinot ar tirgus cenām, ko bija iesniegušas Bulgārijas iestādes, nav redzams, ka minētās administratīvās cenas sistemātiski būtu par līdzīgu procentu augstākas vai zemākas nekā tirgus cenas. Ja kā piemēru izmanto 2007. gada darījumus, starpība starp privātu zemes gabalu tirgus cenām un administratīvajām cenām svārstījās no –503,97 % līdz +89,91 % (93).

| (165) | Visbeidzot, Bulgārijas iestādes nav pierādījušas, ka zemes maiņas darījumi netraucēja konkurenci tiktāl, ciktāl tas ir pretrunā kopējām interesēm. Attiecīgi zemes maiņas darījumus nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, tieši pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(165)

Visbeidzot, Bulgārijas iestādes nav pierādījušas, ka zemes maiņas darījumi netraucēja konkurenci tiktāl, ciktāl tas ir pretrunā kopējām interesēm. Attiecīgi zemes maiņas darījumus nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, tieši pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (166) | Tāpēc Komisija secina, ka saistībā ar zemes maiņas darījumiem piešķirto valsts atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(166)

Tāpēc Komisija secina, ka saistībā ar zemes maiņas darījumiem piešķirto valsts atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

7.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (167) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktam, ja konstatē, ka nelikumīgi piešķirts valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tas jāatgūst no tā saņēmējiem, ja vien tas nav pretrunā vispārējam tiesību principam. Minētās regulas 14. panta 2. punktā ir noteikts, ka atbalsts ir jāatgūst, ieskaitot procentus, kas maksājami no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai. Visbeidzot, regulas 14. panta 3. punktā ir noteikts, ka atgūšanu veic tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi. |
| --- | --- |

(167)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktam, ja konstatē, ka nelikumīgi piešķirts valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tas jāatgūst no tā saņēmējiem, ja vien tas nav pretrunā vispārējam tiesību principam. Minētās regulas 14. panta 2. punktā ir noteikts, ka atbalsts ir jāatgūst, ieskaitot procentus, kas maksājami no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai. Visbeidzot, regulas 14. panta 3. punktā ir noteikts, ka atgūšanu veic tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi.

| (168) | Atgūšanas mērķis ir sasniegts, kad uzņēmumi, kas saņēmuši attiecīgo nelikumīgo atbalstu, to atmaksā kopā ar piemērojamiem kavējuma procentiem. Atmaksājot atbalstu, tā saņēmējs zaudē iegūtās priekšrocības salīdzinājumā ar tā konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas (94). Dalībvalsts var izvēlēties, kā tā izpildīs savu pienākumu atgūt nelikumīgo atbalstu, tomēr izvēlētie pasākumi nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt Savienības tiesību darbības jomu un efektivitāti. Dalībvalsts var izpildīt atgūšanas pienākumu tikai tad, ja izvēlētie līdzekļi ir piemēroti, lai atjaunotu normālos konkurences apstākļus, kas traucēti, piešķirot nelikumīgo atbalstu, un kas ir saderīgi ar attiecīgajiem Savienības tiesību noteikumiem (95). |
| --- | --- |

(168)

Atgūšanas mērķis ir sasniegts, kad uzņēmumi, kas saņēmuši attiecīgo nelikumīgo atbalstu, to atmaksā kopā ar piemērojamiem kavējuma procentiem. Atmaksājot atbalstu, tā saņēmējs zaudē iegūtās priekšrocības salīdzinājumā ar tā konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas (94). Dalībvalsts var izvēlēties, kā tā izpildīs savu pienākumu atgūt nelikumīgo atbalstu, tomēr izvēlētie pasākumi nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt Savienības tiesību darbības jomu un efektivitāti. Dalībvalsts var izpildīt atgūšanas pienākumu tikai tad, ja izvēlētie līdzekļi ir piemēroti, lai atjaunotu normālos konkurences apstākļus, kas traucēti, piešķirot nelikumīgo atbalstu, un kas ir saderīgi ar attiecīgajiem Savienības tiesību noteikumiem (95).

| (169) | Tādējādi, ņemot vērā, ka ir konstatēts, ka Bulgārijas Republika ir nelikumīgi īstenojusi valsts atbalstu, veicot zemes maiņas darījumus, būtu jāprasa, lai tā atgūst minēto atbalstu no tā saņēmējiem. |
| --- | --- |

(169)

Tādējādi, ņemot vērā, ka ir konstatēts, ka Bulgārijas Republika ir nelikumīgi īstenojusi valsts atbalstu, veicot zemes maiņas darījumus, būtu jāprasa, lai tā atgūst minēto atbalstu no tā saņēmējiem.

7.1.   TO SAŅĒMĒJU IDENTIFICĒŠANA, NO KURIEM ATBALSTS JĀATGŪST

| (170) | Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas faktiski ir guvuši no tā labumu (96). Tomēr, ja Komisija nevar lēmumā identificēt visus uzņēmumus, kas saņēmuši nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie jāidentificē īstenošanas procesa sākumā attiecīgajai dalībvalstij, kam jāizvērtē katra attiecīgā uzņēmuma individuālā situācija (97). |
| --- | --- |

(170)

Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas faktiski ir guvuši no tā labumu (96). Tomēr, ja Komisija nevar lēmumā identificēt visus uzņēmumus, kas saņēmuši nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie jāidentificē īstenošanas procesa sākumā attiecīgajai dalībvalstij, kam jāizvērtē katra attiecīgā uzņēmuma individuālā situācija (97).

| (171) | Šajā gadījumā iespējamie nesaderīgā valsts atbalsta saņēmēji ir fiziskās un juridiskās personas, kuras piedalījās 132 zemes maiņas darījumos ar Bulgārijas iestādēm izskatāmajā laikposmā. Bulgārijas iestādēm būtu jāatskaita no šīs grupas fiziskās un juridiskās personas, kuras nav uzskatāmas par “uzņēmumiem” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kā arī personas, kas zemes maiņas darījumos, kuros tās piedalījās, ieguva priekšrocības, kuru kopējais apjoms nepārsniedz de minimis regulā noteiktās robežvērtības, kamēr vien šādi darījumi atbilst arī pārējiem regulā paredzētajiem nosacījumiem. Pārējās fiziskās un juridiskās personas, kuras piedalījās zemes maiņas darījumos, būtu jāuzskata par nelikumīgi īstenotā valsts atbalsta saņēmējiem, no kuriem Bulgārijas iestādēm jāatgūst priekšrocības, kas saņemtas šādos darījumos. |
| --- | --- |

(171)

Šajā gadījumā iespējamie nesaderīgā valsts atbalsta saņēmēji ir fiziskās un juridiskās personas, kuras piedalījās 132 zemes maiņas darījumos ar Bulgārijas iestādēm izskatāmajā laikposmā. Bulgārijas iestādēm būtu jāatskaita no šīs grupas fiziskās un juridiskās personas, kuras nav uzskatāmas par “uzņēmumiem” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kā arī personas, kas zemes maiņas darījumos, kuros tās piedalījās, ieguva priekšrocības, kuru kopējais apjoms nepārsniedz de minimis regulā noteiktās robežvērtības, kamēr vien šādi darījumi atbilst arī pārējiem regulā paredzētajiem nosacījumiem. Pārējās fiziskās un juridiskās personas, kuras piedalījās zemes maiņas darījumos, būtu jāuzskata par nelikumīgi īstenotā valsts atbalsta saņēmējiem, no kuriem Bulgārijas iestādēm jāatgūst priekšrocības, kas saņemtas šādos darījumos.

7.2.   ATBALSTA APMĒRA NOTEIKŠANA

| (172) | Komisijai nav juridiska pienākuma noteikt precīzu atgūstamo summu, jo īpaši, ja tai trūkst datu, lai to izdarītu. Tā vietā ir pietiekami, ja Komisijas lēmumā tiek iekļauta informācija, kas ļauj dalībvalstij bez pārmērīgām grūtībām noteikt atgūstamo summu (98). |
| --- | --- |

(172)

Komisijai nav juridiska pienākuma noteikt precīzu atgūstamo summu, jo īpaši, ja tai trūkst datu, lai to izdarītu. Tā vietā ir pietiekami, ja Komisijas lēmumā tiek iekļauta informācija, kas ļauj dalībvalstij bez pārmērīgām grūtībām noteikt atgūstamo summu (98).

| (173) | Kā paskaidrots 147. apsvērumā, Komisija uzskata, ka dalībvalstij, lai noteiktu no katra saņēmēja atgūstamo nesaderīgā atbalsta summu, vispirms būtu jāizmanto šāda metodika:






  i) | jānosaka starpība starp privātā meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem; un |
| --- | --- | --- |

(173)

Kā paskaidrots 147. apsvērumā, Komisija uzskata, ka dalībvalstij, lai noteiktu no katra saņēmēja atgūstamo nesaderīgā atbalsta summu, vispirms būtu jāizmanto šāda metodika:

i)

jānosaka starpība starp privātā meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem; un

| ii) | jānosaka starpība starp valsts meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

ii)

jānosaka starpība starp valsts meža zemes gabala reālo tirgus cenu un attiecīgā zemes gabala administratīvo cenu, kas noteikta atbilstoši Noteikumos par pamatcenām sniegtajiem norādījumiem.

Sākotnējā valsts atbalsta summa, kas saņemta zemes maiņas darījumā, ir vienāda ar vērtību ii), no kuras atskaitīta vērtība i).

Jāveic šīs sākotnējās summas korekcija par tiem gadījumiem, kuros valsts meža zemes gabals ar lielāku administratīvo vērtību apmainīts pret privātu zemes gabalu ar mazāku administratīvo vērtību. Saskaņā ar Bulgārijas iestādēm šādos gadījumos atbalsta saņēmējam bija jāmaksā valstij kompensācija, lai segtu zemes gabalu vērtības starpību. Attiecīgi atbalsta sākotnējā summa būtu jāsamazina par kompensācijas summu, ko atbalsta saņēmējs samaksājis Bulgārijas iestādēm. Rezultātā iegūtā summa Bulgārijas iestādēm tad būtu jāatgūst no atbalsta saņēmēja, tādējādi atņemot priekšrocības, kas piešķirtas zemes maiņas darījumā.

| (174) | Lai noteiktu attiecīgo zemes gabalu tirgus cenas, ir pilnībā jāņem vērā konkrētās zemes ekonomiskā vērtība zemes maiņas brīdī. Pamatojoties uz informāciju, kas ietverta Bulgārijas iestāžu 2008. gada 29. augusta apsvērumos, šķiet, ka dažos gadījumos uz valstij piederošajiem meža zemes gabaliem jau pirms zemes maiņas bija uzbūvētas ēkas un infrastruktūra, pat ja attiecīgais zemes gabals iepriekš nebija pārklasificēts par būvniecībai pieejamu zemi. Komisija uzskata, ka šādos gadījumos šādu ēku un/vai infrastruktūras vērtībai arī jābūt pilnīgi atspoguļotai zemes gabala tirgus vērtībā. |
| --- | --- |

(174)

Lai noteiktu attiecīgo zemes gabalu tirgus cenas, ir pilnībā jāņem vērā konkrētās zemes ekonomiskā vērtība zemes maiņas brīdī. Pamatojoties uz informāciju, kas ietverta Bulgārijas iestāžu 2008. gada 29. augusta apsvērumos, šķiet, ka dažos gadījumos uz valstij piederošajiem meža zemes gabaliem jau pirms zemes maiņas bija uzbūvētas ēkas un infrastruktūra, pat ja attiecīgais zemes gabals iepriekš nebija pārklasificēts par būvniecībai pieejamu zemi. Komisija uzskata, ka šādos gadījumos šādu ēku un/vai infrastruktūras vērtībai arī jābūt pilnīgi atspoguļotai zemes gabala tirgus vērtībā.

| (175) | Komisija norāda, ka informācija par administratīvajām cenām, kas izmantotas zemes maiņas darījumos, kā arī par visu ar darījumiem saistīto zemes gabalu tirgus cenām zemes maiņas brīdī jau ir Bulgārijas iestāžu rīcībā (99), tāpēc tām nevajadzētu būt pārmērīgi sarežģīti noteikt atgūstamās summas, pamatojoties uz 173. apsvērumā aprakstīto metodiku (100). |
| --- | --- |

(175)

Komisija norāda, ka informācija par administratīvajām cenām, kas izmantotas zemes maiņas darījumos, kā arī par visu ar darījumiem saistīto zemes gabalu tirgus cenām zemes maiņas brīdī jau ir Bulgārijas iestāžu rīcībā (99), tāpēc tām nevajadzētu būt pārmērīgi sarežģīti noteikt atgūstamās summas, pamatojoties uz 173. apsvērumā aprakstīto metodiku (100).

| (176) | Tomēr gadījumos, kad Bulgārijas iestādēm ir pamatotas bažas, ka minēto metodiku nevar īstenot vai ka, to izmantojot, tiek iegūta summa, kas acīmredzami nepareizi atspoguļo saņemtā valsts atbalsta summu, tās var nolemt, ka tās novērtēs apmainīto zemes gabalu tirgus cenas, kādas tās bija darījuma brīdī, piesaistot neatkarīgu ekspertu, kurš ir kvalificēts veikt šādus novērtējumus un kurš izvēlēts atklāta konkursa procedūrā. Nosakot procedūru šāda eksperta izvēlei, pat gadījumos, kad līguma summa nepārsniedz Savienības publiskā iepirkuma direktīvās noteiktās robežvērtības, jāievēro pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes princips. Konkrētāk, konkursa procedūrai jābūt šādai: i) pietiekami reklamētai; ii) pamatotai ar objektīviem, iepriekš zināmiem atlases kritērijiem; un iii) tās ietvaros jābūt sniegtai informācijai, ka pēc sākotnējās atlases posma galīgais lēmums tiks pieņemts, piedaloties Komisijas dienestu pārstāvjiem. Minētajos izņēmuma gadījumos Bulgārijas iestādēm: i) jānorāda attiecīgais(-ie) zemes gabals(-i); ii) jānorāda pamatojums vajadzībai pēc neatkarīga eksperta veikta novērtējuma konkrētajā gadījumā; un iii) jāiesniedz Komisijai priekšlikums par neatkarīgu ekspertu (kurš jāizvēlas atklātā konkursā), par kuru jāvienojas Komisijai un Bulgārijas Republikai. |
| --- | --- |

(176)

Tomēr gadījumos, kad Bulgārijas iestādēm ir pamatotas bažas, ka minēto metodiku nevar īstenot vai ka, to izmantojot, tiek iegūta summa, kas acīmredzami nepareizi atspoguļo saņemtā valsts atbalsta summu, tās var nolemt, ka tās novērtēs apmainīto zemes gabalu tirgus cenas, kādas tās bija darījuma brīdī, piesaistot neatkarīgu ekspertu, kurš ir kvalificēts veikt šādus novērtējumus un kurš izvēlēts atklāta konkursa procedūrā. Nosakot procedūru šāda eksperta izvēlei, pat gadījumos, kad līguma summa nepārsniedz Savienības publiskā iepirkuma direktīvās noteiktās robežvērtības, jāievēro pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes princips. Konkrētāk, konkursa procedūrai jābūt šādai: i) pietiekami reklamētai; ii) pamatotai ar objektīviem, iepriekš zināmiem atlases kritērijiem; un iii) tās ietvaros jābūt sniegtai informācijai, ka pēc sākotnējās atlases posma galīgais lēmums tiks pieņemts, piedaloties Komisijas dienestu pārstāvjiem. Minētajos izņēmuma gadījumos Bulgārijas iestādēm: i) jānorāda attiecīgais(-ie) zemes gabals(-i); ii) jānorāda pamatojums vajadzībai pēc neatkarīga eksperta veikta novērtējuma konkrētajā gadījumā; un iii) jāiesniedz Komisijai priekšlikums par neatkarīgu ekspertu (kurš jāizvēlas atklātā konkursā), par kuru jāvienojas Komisijai un Bulgārijas Republikai.

| (177) | Visbeidzot, tā kā atbalsta atgūšanas mērķis ir tāda status quo ante atjaunošana, kāds tas bija pirms zemes maiņas darījuma dienas, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā zemes maiņas nolīgumu izņēmuma raksturu attiecībā uz meža zemi, kas nav komerciāli izmantota, Bulgārijas Republika izpildītu savu pienākumu atgūt nelikumīgi īstenoto atbalstu, anulējot apstrīdētos zemes maiņas darījumus, proti, apmainot attiecīgos zemes gabalus atpakaļ. Tomēr tā būtu pienācīga atgūšana tikai tādos gadījumos, ja attiecīgajai valsts un privātajai meža zemei kopš maiņas darījuma nav veikti būtiski pārveidojumi. Šādos gadījumos Komisija jāinformē par attiecīgajiem zemes gabaliem divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai, attiecīgie zemes maiņas darījumi jāanulē, un četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas jāiesniedz pierādījumi par anulēšanu. |
| --- | --- |

(177)

Visbeidzot, tā kā atbalsta atgūšanas mērķis ir tāda status quo ante atjaunošana, kāds tas bija pirms zemes maiņas darījuma dienas, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā zemes maiņas nolīgumu izņēmuma raksturu attiecībā uz meža zemi, kas nav komerciāli izmantota, Bulgārijas Republika izpildītu savu pienākumu atgūt nelikumīgi īstenoto atbalstu, anulējot apstrīdētos zemes maiņas darījumus, proti, apmainot attiecīgos zemes gabalus atpakaļ. Tomēr tā būtu pienācīga atgūšana tikai tādos gadījumos, ja attiecīgajai valsts un privātajai meža zemei kopš maiņas darījuma nav veikti būtiski pārveidojumi. Šādos gadījumos Komisija jāinformē par attiecīgajiem zemes gabaliem divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai, attiecīgie zemes maiņas darījumi jāanulē, un četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas jāiesniedz pierādījumi par anulēšanu.

| (178) | Visos gadījumos, kad jāveic atbalsta atgūšana, tā jāīsteno, sākot no brīža, kad atbalsta saņēmēji sākuši saņemt priekšrocības, tas ir, no dienas, kad stājies spēkā tiesību akts, ar ko atbalsta saņēmējiem piešķirtas tiesības apmainīt viņu privāto meža zemi pret valsts meža zemi. |
| --- | --- |

(178)

Visos gadījumos, kad jāveic atbalsta atgūšana, tā jāīsteno, sākot no brīža, kad atbalsta saņēmēji sākuši saņemt priekšrocības, tas ir, no dienas, kad stājies spēkā tiesību akts, ar ko atbalsta saņēmējiem piešķirtas tiesības apmainīt viņu privāto meža zemi pret valsts meža zemi.

| (179) | Atgūstamajās summās jāiekļauj procenti, ko aprēķina no dienas, kad summas nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskajai atmaksāšanai. Procenti jāaprēķina, procentu likmi piemērojot gan pamatsummai, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (101) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (102), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004. |
| --- | --- |

(179)

Atgūstamajās summās jāiekļauj procenti, ko aprēķina no dienas, kad summas nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskajai atmaksāšanai. Procenti jāaprēķina, procentu likmi piemērojot gan pamatsummai, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (101) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (102), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

| (180) | Termiņam, kurā valsts atbalsta summas jāatgūst no individuāliem to saņēmējiem, pēc iespējas precīzāk jāatbilst atgūšanas paziņojumā (103) norādītajiem termiņiem. Jebkurā gadījumā termiņi nedrīkst pārsniegt 5. tabulā norādītos.

  5.   tabula


  Atbalsta atgūšanas grafiks







  Termiņš | Darbība |
| --- | --- | --- |
| 1. | Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai |

(180)

Termiņam, kurā valsts atbalsta summas jāatgūst no individuāliem to saņēmējiem, pēc iespējas precīzāk jāatbilst atgūšanas paziņojumā (103) norādītajiem termiņiem. Jebkurā gadījumā termiņi nedrīkst pārsniegt 5. tabulā norādītos.

5.   tabula

Atbalsta atgūšanas grafiks

Termiņš

Darbība

1.

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai

Bulgārijas Republikai jāinformē Komisija par pasākumiem, kas plānoti vai veikti, lai īstenotu šo lēmumu, un jo īpaši:

| i) | jāiesniedz Komisijai visu to zemes maiņas darījumu saraksts, uz kuriem attiecas atbalsta atgūšana, norādot šādu informāciju:






  — | apmainīto privāto un valsts meža zemes gabalu administratīvās un tirgus cenas (pamatojoties uz informāciju, ko Bulgārijas Republika sniegusi dokumentā Nr. 2014/032997), informācija par katrā darījumā iesaistītajām papildu kompensācijām un izrietošais valsts atbalsts, kas jāatgūst, |
| --- | --- | --- |

i)

jāiesniedz Komisijai visu to zemes maiņas darījumu saraksts, uz kuriem attiecas atbalsta atgūšana, norādot šādu informāciju:

—

apmainīto privāto un valsts meža zemes gabalu administratīvās un tirgus cenas (pamatojoties uz informāciju, ko Bulgārijas Republika sniegusi dokumentā Nr. 2014/032997), informācija par katrā darījumā iesaistītajām papildu kompensācijām un izrietošais valsts atbalsts, kas jāatgūst,

| — | katrā darījumā iesaistītās privātpersonas vārds, uzvārds, norādot iemeslus, kāpēc konkrēto atbalsta saņēmēju uzskata vai neuzskata par uzņēmumu; |
| --- | --- |

—

katrā darījumā iesaistītās privātpersonas vārds, uzvārds, norādot iemeslus, kāpēc konkrēto atbalsta saņēmēju uzskata vai neuzskata par uzņēmumu;

| ii) | jānorāda gadījumi, kuros atgūšana tiks veikta, pamatojoties uz ekspertu novērtējumu par meža zemes gabalu tirgus cenām zemes maiņas darījumu brīdī (176. apsvērums); |
| --- | --- |

ii)

jānorāda gadījumi, kuros atgūšana tiks veikta, pamatojoties uz ekspertu novērtējumu par meža zemes gabalu tirgus cenām zemes maiņas darījumu brīdī (176. apsvērums);

| iii) | jānorāda gadījumi, kuros atgūšana tiks veikta, anulējot zemes maiņas darījumu (177. apsvērums). |
| --- | --- |

iii)

jānorāda gadījumi, kuros atgūšana tiks veikta, anulējot zemes maiņas darījumu (177. apsvērums).

| 2. | Četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai |
| --- | --- |

2.

Četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai

Attiecībā uz 1. punkta ii) apakšpunktā minētajiem zemes gabaliem Bulgārijas Republikai jābūt iecēlušai neatkarīgu ekspertu zemes gabalu novērtēšanas veikšanai. Šādam ekspertam jābūt izvēlētam atklāta konkursa procedūrā un ieceltam, vienojoties ar Komisiju, pēc iepriekšēja Bulgārijas Republikas priekšlikuma.

| 3. | Septiņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai |
| --- | --- |

3.

Septiņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai

Bulgārijas Republikai jāiesniedz Komisijai neatkarīgā eksperta sagatavots novērtējuma ziņojums par 1. punkta ii) apakšpunktā minētajiem zemes gabaliem.

| 4. | Astoņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai |
| --- | --- |

4.

Astoņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai

Bulgārijas Republikai jābūt nosūtījušai visiem attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem atgūšanas rīkojumus, kuros norādītas precīzas atbalsta summas, kas jāatgūst.

| 5. | Divpadsmit mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai |
| --- | --- |

5.

Divpadsmit mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republikai

Bulgārijas Republikai jābūt īstenojušai atgūšanu par visiem attiecīgajiem zemes maiņas darījumiem.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kas piešķirts uzņēmumiem saistībā ar darījumiem, kuros valsts meža zeme apmainīta pret privātu meža zemi laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 27. janvārim, un ko Bulgārijas Republika nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos piešķirtais individuālais atbalsts nav atbalsts, ja piešķiršanas brīdī tas ir atbildis nosacījumiem regulā, kura pieņemta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 2. pantu un kura ir piemērojama minētā atbalsta piešķiršanas brīdī.

3. pants

Individuāls atbalsts, kas piešķirts 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos un piešķiršanas brīdī ir atbildis nosacījumiem regulā, kura pieņemta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu, vai jebkuras citas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas nepārsniedz konkrētajam atbalsta veidam piemērojamo maksimālo atbalsta intensitāti.

4. pants

1.   Bulgārijas Republika atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos, no tā saņēmējiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, nesaderīgo atbalstu var atgūt no tā saņēmējiem, anulējot zemes maiņas darījumus gadījumos, ja attiecīgajai valsts un privātajai meža zemei kopš maiņas darījuma nav veikti būtiski pārveidojumi.

3.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmējiem, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

4.   Procentus aprēķina gan par pamatsummu, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Regulu (EK) Nr. 271/2008.

5.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Bulgārijas Republika atceļ visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas piešķirti saistībā ar 1. pantā minētajiem zemes maiņas darījumiem.

5. pants

1.   Saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu piešķirto atbalstu atgūst nekavējoties un faktiski.

2.   Bulgārijas Republika nodrošina, kas šis lēmums tiek pilnīgi īstenots divpadsmit mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republika iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | visu maiņas darījumu saraksts, kurā norādīta šāda informācija:






  — | apmainīto privāto un valsts meža zemes gabalu administratīvās un tirgus cenas, informācija par katrā darījumā iesaistītajām papildu naudas summām un izrietošā valsts atbalsta summa, |
| --- | --- | --- |

a)

visu maiņas darījumu saraksts, kurā norādīta šāda informācija:

—

apmainīto privāto un valsts meža zemes gabalu administratīvās un tirgus cenas, informācija par katrā darījumā iesaistītajām papildu naudas summām un izrietošā valsts atbalsta summa,

| — | privātpersonas, t. i., katrā zemes maiņas darījumā piešķirtā atbalsta saņēmēja, vārds, uzvārds, norādot iemeslus, kāpēc konkrēto personu uzskata vai neuzskata par uzņēmumu; |
| --- | --- |

—

privātpersonas, t. i., katrā zemes maiņas darījumā piešķirtā atbalsta saņēmēja, vārds, uzvārds, norādot iemeslus, kāpēc konkrēto personu uzskata vai neuzskata par uzņēmumu;

| b) | informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks veikta, pamatojoties uz tām tirgus cenām zemes maiņas darījumu brīdī, kas norādītas Bulgārijas Republikas iesniegtajā dokumentā Nr. 2014/032997; |
| --- | --- |

b)

informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks veikta, pamatojoties uz tām tirgus cenām zemes maiņas darījumu brīdī, kas norādītas Bulgārijas Republikas iesniegtajā dokumentā Nr. 2014/032997;

| c) | informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks īstenota, anulējot zemes maiņas darījumu; |
| --- | --- |

c)

informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks īstenota, anulējot zemes maiņas darījumu;

| d) | informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks īstenota, pamatojoties uz summām, kuras noteicis neatkarīgs profesionāls vērtēšanas eksperts, un dokumenti, kas apliecina, ka konkrētais neatkarīgais eksperts, kurš izvēlēts atklātā konkursā un kuram piekritusi Komisija, ir iecelts. |
| --- | --- |

d)

informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks īstenota, pamatojoties uz summām, kuras noteicis neatkarīgs profesionāls vērtēšanas eksperts, un dokumenti, kas apliecina, ka konkrētais neatkarīgais eksperts, kurš izvēlēts atklātā konkursā un kuram piekritusi Komisija, ir iecelts.

2.   Astoņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republika iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | to personu skaits, kuras saņēmušas atbalstu 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos, un atbalsta kopējā summa, ko katra persona saņēmusi darījumu rezultātā; |
| --- | --- |

a)

to personu skaits, kuras saņēmušas atbalstu 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos, un atbalsta kopējā summa, ko katra persona saņēmusi darījumu rezultātā;

| b) | kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no katra saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no katra saņēmēja;

| c) | šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

3.   Divpadsmit mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republika iesniedz dokumentus, kas apliecina, ka atbalsts ir pilnīgi atgūts no attiecīgajiem tā saņēmējiem.

4.   Bulgārijas Republika, iesniedzot ziņojumus reizi divos mēnešos, informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai veikto valsts pasākumu norisi, līdz 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos piešķirtā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta un atgūšanas procentu summām, ko saņēmēji jau atmaksājuši.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 5. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 273, 16.9.2011., 13. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  2011. gada 26. jūlija vēstule.

3

(4)  2011. gada 27. jūlija vēstule.

4

(5)  2011. gada 28. jūlija un 14. oktobra vēstules.

5

(6)  2011. gada 29. jūlija vēstule.

6

(7)  2011. gada 29. jūlija vēstule.

7

(8)  2011. gada 29. jūlija vēstule.

8

(9)  2011. gada 30. jūlija, 15. oktobra un 22. oktobra vēstules.

9

(10)  2011. gada 31. jūlija vēstule.

10

(11)  2011. gada 1. augusta vēstule.

11

(12)  2011. gada 1. augusta vēstule.

12

(13)  2011. gada 5. augusta vēstule.

13

(14)  2011. gada 12. augusta vēstule.

14

(15)  2011. gada 22. augusta vēstule.

15

(16)  2011. gada 12. oktobra vēstule.

16

(17)  2011. gada 14. oktobra un 23. oktobra vēstules.

17

(18)  2011. gada 14. oktobra vēstule.

18

(19)  2011. gada 14. oktobra vēstule.

19

(20)  2011. gada 16. septembra un 15. oktobra vēstules.

20

(21)  2011. gada 16. septembra un 15. oktobra vēstules.

21

(22)  2011. gada 16. septembra un 15. oktobra vēstules.

22

(23)  2011. gada 15. oktobra un 7. decembra vēstules.

23

(24)  2011. gada 17. oktobra vēstule. Saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.), 6. panta 2. punktu šī ieinteresētā persona lūgusi neizpaust attiecīgajai dalībvalstij tās identitāti iespējama kaitējuma dēļ.

24

(25)  Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Yavor Haytov, Valentina Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Babeva, Elizabet Mihaylova, Svetoslav Mihaylov, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD un Boil OOD.

25

Aqua Estate OOD

Beta Forest EOOD

Kosta Gerov

Dimitar Terziev

Yavor Haytov

Valentina Haytova

Georgi Aleksandrov Babev

Marieta Babeva

Elizabet Mihaylova

Svetoslav Mihaylov

BG Land Co OOD

irta Engineering EOOD

Miks PS-OOD

Boil OOD

(26)  Bulgārijas Mežu likums, publicēts Bulgārijas 1997. gada 29. decembraOficiālajā Vēstnesī Nr. 125.

26

Oficiālajā Vēstnesī

(27)  Pieņemti ar Ministru padomes 2003. gada 6. novembra Dekrētu Nr. 252, kas publicēts Bulgārijas 2003. gada 18. novembraOficiālajā Vēstnesī Nr. 101 (jaunākie grozījumi publicēti Bulgārijas 2007. gada 5. janvāraOficiālajā Vēstnesī Nr. 1).

27

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(28)  Mežu izpildaģentūras iepriekšējais nosaukums bija “Valsts mežu aģentūra” jeb “VMA”. Konsekvences labad viscaur šajā lēmumā tā ir dēvēta par “MIA”.

28

(29)  Ja īpašums atrodas vairāk nekā vienā teritorijā, ņem vērā lielāko koeficientu.

29

(30)  Publicēts Bulgārijas 2001. gada 2. janvāraOficiālajā Vēstnesī Nr. 1.

30

Oficiālajā Vēstnesī

(31)  Laikposmā no 1999. gada līdz 2007. gadam ministrijas nosaukums bija “Lauksaimniecības un mežu ministrija”. Tā tika pārdēvēta par Lauksaimniecības un pārtikas ministriju 2008. gada sākumā. Konsekvences labad viscaur šajā lēmumā lietots ministrijas pašreizējais nosaukums. Mežu izpildaģentūra (MIA) iepriekš bija daļa no minētās ministrijas.

31

(32)  Publicēts Bulgārijas 1996. gada 21. maijaOficiālajā Vēstnesī Nr. 44 (jaunākie grozījumi publicēti Bulgārijas 2009. gada 2. jūnijaOficiālajā Vēstnesī Nr. 41).

32

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(33)  Publicēts Bulgārijas 1950. gada 22. novembraOficiālajā Vēstnesī Nr. 275 (jaunākie grozījumi publicēti Bulgārijas 2008. gada 30. maijaOficiālajā Vēstnesī Nr. 50).

33

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(34)  Ar 2009. gadā ieviesto moratoriju var būt bloķēts nezināms skaits paredzētā lietojuma maiņas gadījumu.

34

(35)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

35

(36)  OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp.

36

(37)  Sūdzības iesniedzējs ir norādījis, ka meža izslēgšana no Valsts mežu fonda traucē vietējām pārvaldes iestādēm vēlāk pieņemt lēmumu par zemes turpmāko lietojumu, jo tām nav labākas iespējas kā vien pieņemt telpisko detālplānu par zemi, kas vairs nav meža zeme un vairs netiek aizsargāta kā meža zeme.

37

(38)  “Bulgārija: meža politikas piezīme”, 2009. gada 10. marts, 11. lpp., 51. punkts, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf.

38

(39)  Ecobalkani–Bulgaria EOOD, Vihren OOD un Elkabel AD.

39

Ecobalkani–Bulgaria EOOD

Vihren OOD

Elkabel AD

(40)  Šo viedokli atbalstīja Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, Gerov k-gs, Babev k-gs un Babeva k-dze, Terziev k-gs, Mihailov k-gs un Mihailova k-dze.

40

Foros

Mirta Engineering

Beta Forest

LM Impex

Gerov

Babev

Babeva

Terziev

Mihailov

Mihailova

(41)  All Seas.

41

All Seas.

(42)  LM Impex.

42

LM Impex.

(43)  Šo viedokli atbalstīja Izgrev, Litex, MIKS, BOIL un Blagoeva k-dze.

43

Izgrev

Litex

MIKS

BOIL

Blagoeva

(44)  Šo viedokli atbalstīja Gerov k-gs, Terziev k-gs, Babev k-gs un Babeva k-dze.

44

Gerov

Terziev

Babev

Babeva

(45)  All Seas.

45

All Seas.

(46)  Foros Development, Izgrev, Liteks Komers un Jivka Blagoeva.

46

Foros Development

Izgrev, Liteks Komers

Jivka Blagoeva

(47)  Šo viedokli atbalstīja Mihailov k-gs un Mihailova k-dze, Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel un Blagoeva k-dze.

47

Mihailov

Mihailova

Mirta Engineering

Beta Forest

Elkabel

Blagoeva

(48)  Blagoeva k-dze

48

Blagoeva

(49)  Izgrev un Litex Komers.

49

Izgrev

Litex Komers.

(50)  Gerov k-gs, Babev k-gs un Babeva k-dze, un Terziev k-gs (un viņu juriste Shankova k-dze, kura darbojas viņu vārdā).

50

Gerov

Babev

Babeva

Terziev

Shankova

(51)  LM Impex, Mihailov k-gs un Mihailova k-dze, Mirta Eningeering, Beta Forest, Foros Development.

51

LM Impex

Mihailov

Mihailova

Mirta Eningeering

Beta Forest

Foros Development

(52)  Elkabel. Atbildot uz Komisijas paustajām šaubām, Elkabel pasūtīja jaunu neatkarīga eksperta ekspertīzi, kas apliecināja, ka, lai gan dažiem attiecīgajiem zemes gabaliem tirgus cenas bija augstākas par administratīvajām cenām, kas aprēķinātas atbilstoši Noteikumiem par pamatcenām, visu Elkabel apmainīto zemes gabalu kopējā administratīvā cena bija augstāka nekā to tirgus cena. Papildus tika paskaidrots, ka arī apmainīto valsts zemes gabalu kopējā administratīvā cena bija augstāka par to tirgus vērtību. Tādējādi vērtētājs secināja, ka administratīvo cenu izmantošana nav radījusi nepamatotas priekšrocības Elkabel.

52

Elkabel

Elkabel

Elkabel

Elkabel

(53)  Izgrev, Litex Komers, Gerov k-gs, Terziev k-gs, Babev k-gs un Babeva k-dze, MIKS un BOIL. Tiek apgalvots, ka Mihailov k-ga un Mihailova k-dzes gadījumā apmainītās privātās zemes vērtība bija augstāka (BGN 83 322,66) nekā valsts zemes vērtība (BGN 67 125,00).

53

Izgrev

Litex Komers

Gerov

Terziev

Babev

Babeva

MIKS

BOIL

Mihailov

Mihailova

(54)  Mihailov k-gs un Mihailova k-dze, Mirta Engineering un Beta Forest (attiecībā uz Novo Oriahovo reģionu), Foros Development (attiecībā uz Burgas pašvaldību) un MIKS un BOIL (attiecībā uz Nessebar reģionu).

54

Mihailov

Mihailova

Mirta Engineering

Beta Forest

Novo Oriahovo

Foros Development

Burgas

MIKS

BOIL

Nessebar

(55)  MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering un Beta Forest.

55

MIKS

BOIL

Foros Development

Mirta Engineering

Beta Forest

(56)  Izgrev, Blagoeva k-dze, MIKSD, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, Mihailov k-gs un Mihailova k-dze.

56

Izgrev

Blagoeva

MIKSD

BOIL

Mirta Engineering

Beta Forest

Mihailov

Mihailova

(57)  Litex Komers.

57

Litex Komers

(58)  BOIL, Mihailov k-gs un Mihailova k-dze.

58

BOIL

Mihailov

Mihailova

(59)  Gerov k-gs, Terziev k-gs un Babev k-gs, un Babeva k-dze.

59

Gerov

Terziev

Babev

Babeva

(60)  LM Impex.

60

LM Impex.

(61)  All Seas.

61

All Seas.

(62)  Izgrev, Blagoeva k-dze, Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering un Beta Forest.

62

Izgrev

Blagoeva

Litex Komers

MIKS

Foros Development

Mirta Engineering

Beta Forest

(63)  Izgrev, Litex Komers, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, Mihailov k-gs un Mihailova k-dze, LM Impex.

63

Izgrev

Litex Komers

MIKS

BOIL

Mirta Engineering

Beta Forest

Mihailov

Mihailova

LM Impex

(64)  LM Impex.

64

LM Impex.

(65)  Gerov k-gs, Babev k-gs un Babeva k-dze, Terziev k-gs.

65

Gerov

Babev

Babeva

Terziev

(66)  Stoev k-gs.

66

Stoev

(67)  Iestādes norādīja, ka izskatāmajā laikposmā notika 567 privāti mežu pārdošanas darījumi.

67

(68)  Vēlāk, 2009. gada janvārī, valsts zemes maiņa atbilstoši vecajiem noteikumiem un procedūrām tika aizliegta ar likumu, un šāda prakse tika izbeigta.

68

(69)  Bulgārijas iestādes atsaucas uz pierādījumiem, kas liecina, ka 105 zemes maiņas darījumos administratīvā maiņas cena bija augstāka par tirgus cenu, ko ieguvušas privātpersonas nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošos darījumos, un tikai 13 gadījumos tā bija zemāka.

69

(70)  SG Nr. 108/2006.

70

(71)  Rīkojums Nr. RD 49-269/17.7.2007.

71

(72)  Lēmums Nr. 602/16.9.2008.

72

(73)  Šo informāciju Bulgārija (atkārtoti) sniedza izklājlapā, kas nosūtīta Komisijai 2014. gada 21. janvāra e-pastā (2014/032997).

73

(74)  Dokumenta atsauce 2013/115208.

74

(75)  2000. gada 12. septembra spriedums apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, Recueil, I-6451. lpp., 74. punkts.

75

Pavlov

Recueil

(76)  1987. gada 16. jūnija spriedums lietā 118/85 Komisija/Itālija, Recueil, 2599. lpp., 7. punkts, 1998. gada 18. jūnija spriedums lietā C-35/96 Komisija/Itālija, Recueil, I-3851. lpp., 36. punkts, un 2000. gada 12. septembra spriedums apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, Recueil, I-6451. lpp., 75. punkts.

76

Recueil

Recueil

Pavlov

Recueil

(77)  2001. gada 13. marta spriedums lietā C-379/98 Preussen Elektra, Recueil, I-2099. lpp.

77

Preussen Elektra

Recueil

(78)  Pēc analoģijas sk. 2007. gada 4. jūlija spriedumu lietā T 475/04 Bouygues SA/Komisija, Krājums, II-2097. lpp., 108.–111. un 123. punktu, kas apstiprināts 2009. gada 2. aprīļa lietā C 431/07 P Bouygues un Bouygues Telecom/Komisija, Krājums, I-2665. lpp., 94.–98. un 125. punktā.

78

Bouygues SA/

Bouygues un Bouygues Telecom/

(79)  2010. gada 16. decembra spriedums lietā C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwatungs Gmb, Krājums, I-13083. lpp., 34. punkts, 2010. gada 2. septembra spriedums lietā C-290/07 P Komisija/Scott, Krājums, I-7763. lpp., 68. punkts, un 2011. gada 13. decembra spriedums lietā T-244/08 Konsum Nord ekonomisk förening/Komisija, Krājums, II-00444. lpp., 61. punkts.

79

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG

BVVG Bodenverwertungs- und -verwatungs Gmb

Komisija/Scott

Konsum Nord ekonomisk förening/

(80)  2001. gada 4. aprīļa spriedums lietā T-288/97 Friulia-Venezia Giulia, Recueil, II-1619. lpp., 41. punkts.

80

Friulia-Venezia Giulia

Recueil

(81)  Cita starpā tas attiecas arī uz All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS un BOIL.

81

All Seas Property 2

Aqua Estate

Beta Forest

BG Land Co

Ecobalkani

MIKS

BOIL

(82)  Tas attiecas, piemēram, uz Izgrev, Liteks Comers, LM Impex un VNG Confort.

82

Izgrev

Liteks Comers

LM Impex

VNG Confort

(83)  Iepriekšminētais 2010. gada 16. decembra spriedums lietā C-239/09 Seydaland, 35. punkts. Sk. arī Komisijas 2012. gada 19. decembra lēmumu lietā SA.33167 par ierosināto alternatīvo metodi valsts aģentūras BVVG pārdotās lauksaimniecības un meža zemes Vācijā novērtēšanai (OV C 43, 15.2.2013., 7. lpp.).

83

Seydaland

BVVG

(84)  Pēc analoģijas sk. II sadaļas 2. punkta b) apakšpunktu Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta elementiem publisko iestāžu īstenotos zemes un ēku pārdošanas darījumos (OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.).

84

(85)  2013. gada 19. novembra vēstule; dokumenta atsauce 2013/115208.

85

(86)  Šis jautājums un Bulgārijas argumenti ir aprakstīti sīkāk 5.4. iedaļā.

86

(87)  Vērtības palielināšana vai samazināšana salīdzinājumā ar tirgus cenu, ko Bulgārijas iestādes norādīja attiecībā uz konkrēto zemes gabalu.

87

(88)  Iepriekšminētais 2010. gada 16. decembra spriedums lietā C-239/09 Seydaland, 54. punkts.

88

Seydaland

(89)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.). Komisija pieņēma de minimis regulu atbilstoši 2. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 994/98 (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.), kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 733/2013 (OV L 204, 31.7.2013., 11. lpp.).

89

de minimis

de minimis

(90)  Pamatojoties uz Komisijas veiktajiem sākotnējiem aprēķiniem par Bulgārijas iestāžu iesniegtajiem kvantitatīvajiem datiem, var šķist, ka tikai 45 no 104 gadījumiem, kad zemes maiņas darījumā privātpersonai tika piešķirtas priekšrocības, šādas priekšrocības pārsniedza de minimis robežvērtību. Tomēr no šiem aprēķiniem nav izslēgti gadījumi, kad zemes maiņas darījuma atbalsta saņēmējs nebija uzņēmums (tādējādi samazinot to zemes maiņas darījumu skaitu, kuros ietverts valsts atbalsts), kā arī tajos nav ņemti vērā gadījumi, kad viens un tas pats atbalsta saņēmējs ir guvis labumu no vairākiem zemes maiņas darījumiem, kuru radītās priekšrocības kopumā pārsniedza EUR 200 000 (tādējādi palielinot to zemes maiņas darījumu skaitu, kuros ietverts valsts atbalsts). Bulgārijas iestādēm būtu jāveic precīzāki aprēķini saistībā ar summu atgūšanu.

90

de minimis

(91)  2007. gada 12. septembra spriedums lietā T-68/03 Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Komisija, Krājums, II-2911. lpp., 34. punkts.

91

Olympiaki Aeroporia Ypiresies/

(92)  Mežsaimniecības pamatnostādņu 175. punkta g) apakšpunktā attiecināmās izmaksas ir definētas šādi: “tādas meža zemes pirkšanas izmaksas, kura izmantota vai izmantojama kā dabas aizsardzības zona. Attiecīgajai meža zemei jābūt pilnīgi un pastāvīgi aizsargātai dabas aizsardzības nolūkos, piemērojot likumisku vai līgumisku pienākumu.” Parējās attiecināmo izmaksu kategorijas, kas definētas Mežsaimniecības pamatnostādņu 175. punktā, šajā konkrētajā gadījumā nav piemērojamas.

92

(93)  Valsts meža zemei starpība starp tirgus cenu un administratīvo cenu svārstās no –6 130,00 % līdz +74,98 %. Tomēr būtu jāņem vērā, ka šādu zemes gabalu administratīvā cena bija augstāka nekā to tirgus cena tikai 2 no 23 gadījumiem.

93

(94)  2004. gada 29. aprīļa spriedums lietā C-277/00 Vācija/Komisija, Recueil, I-11695. lpp., 74.–76. punkts;

94

Vācija/

Recueil

(95)  Iepriekšminētais 2002. gada 12. decembra spriedums lietā C-209/00 Vācija/Komisija, 57. un 58. punkts.

95

(96)  1991. gada 21. marta spriedums lietā C-303/88 Itālija/Komisija, Recueil, I-1433. lpp., 57. punkts; spriedums lietā C-277/00 Vācija/Komisija (“SMI”), 2004, Recueil, I-3925. lpp., 75. punkts.

96

Recueil

SMI

Recueil

(97)  2002. gada 7. marta spriedums lietā C-310/99 Itālija/Komisija, 2002, Recueil, I-2289. lpp., 91. punkts.

97

Recueil

(98)  2000. gada 12. oktobra spriedums lietā C-480/98 Spānija/Komisija, Recueil I-8717. lpp., 25. punkts, un 1988. gada 2. februāra spriedums apvienotajās lietās C-67/85, C-68/85 un C-70/85 Kwekerij van der Kooy BV un citi/Komisija, Recueil, 219. lpp.

98

Recueil

Kwekerij van der Kooy BV

Recueil

(99)  Šo informāciju Bulgārija sniedza izklājlapā, kas nosūtīta Komisijai 2014. gada 21. janvāra e-pastā (turpmāk “dokuments Nr. 2014/032997”).

99

(100)  T. i., i) attiecīgā meža zemes gabala tirgus cena un ii) attiecīgā meža zemes gabala administratīvā cena, kas noteikta, piemērojot Noteikumus par pamatcenām, un faktiski izmantota zemes maiņas darījuma nolūkā, dokumentā Nr. 2014/032997 norādītajās summās.

100

(101)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

101

(102)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

102

(103)  Komisijas paziņojums – Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.).

103

---

Labojumi

| 25.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 80/128

---

Labojums Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 261, 2014. gada 30. augusts
  )

Tekstu 145. lappusē lasīt šādi:

“Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l’Union européenne

Za Europsku uniju

Per l’Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen”

---