# Euroopa Liidu L 93/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 93 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide9. aprill 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 93

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide9. aprill 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560, 15. detsember 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuslubade andmise süsteemi osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561, 7. aprill 2015, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinapuude istutuslubade andmise süsteemiga | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/562, 8. aprill 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 347/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmäärus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite tüübikinnituse nõudeid seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemidega | 35 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/563, 8. aprill 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 39 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/564, 8. aprill 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt Tuneesiast pärit oliiviõli jaoks avatud tariifikvoodi raames ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine 2015. aasta aprilli kohta | 41 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2015/565, 8. aprill 2015, millega muudetakse direktiivi 2006/86/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega inimkudede ja -rakkude kodeerimisele (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2015/566, 8. aprill 2015, millega rakendatakse direktiivi 2004/23/EÜ seoses imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlustega (
  1
  ) | 56 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/567, 7. aprill 2015, millega muudetakse otsuse 2003/467/EÜ I lisa seoses Leedu kuulutamisega veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks liikmesriigiks
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2161 all)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/568, 7. aprill 2015, millega muudetakse rakendusotsuse 2012/725/EL I lisa seoses veiste laktoferriini määratlusega
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2173 all) | 71 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/569, 7. aprill 2015, millega muudetakse rakendusotsuse 2011/630/EL lisasid liikmesriikide ja Uus-Meremaa ametlikult tuberkuloosivabade veisekarjade võrdväärsuse ning veterinaarsertifikaadi näidises sperma koguste kohta esitatud teabe osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2187 all)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/570, 7. aprill 2015, millega kiidetakse heaks kavad uluksigadel esineva sigade Aafrika katku likvideerimiseks Eesti ja Läti teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2200 all) | 80 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/571, 6. november 2014, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43) | 82 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560, 15. detsember 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuslubade andmise süsteemi osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561, 7. aprill 2015, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinapuude istutuslubade andmise süsteemiga

12

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/562, 8. aprill 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 347/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmäärus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite tüübikinnituse nõudeid seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemidega

35

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/563, 8. aprill 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

39

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/564, 8. aprill 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt Tuneesiast pärit oliiviõli jaoks avatud tariifikvoodi raames ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine 2015. aasta aprilli kohta

41

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2015/565, 8. aprill 2015, millega muudetakse direktiivi 2006/86/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega inimkudede ja -rakkude kodeerimisele (
  1
  )

1

43

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2015/566, 8. aprill 2015, millega rakendatakse direktiivi 2004/23/EÜ seoses imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlustega (
  1
  )

1

56

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/567, 7. aprill 2015, millega muudetakse otsuse 2003/467/EÜ I lisa seoses Leedu kuulutamisega veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks liikmesriigiks
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2161 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2161 all)

1

69

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/568, 7. aprill 2015, millega muudetakse rakendusotsuse 2012/725/EL I lisa seoses veiste laktoferriini määratlusega
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2173 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2173 all)

71

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/569, 7. aprill 2015, millega muudetakse rakendusotsuse 2011/630/EL lisasid liikmesriikide ja Uus-Meremaa ametlikult tuberkuloosivabade veisekarjade võrdväärsuse ning veterinaarsertifikaadi näidises sperma koguste kohta esitatud teabe osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2187 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2187 all)

1

72

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/570, 7. aprill 2015, millega kiidetakse heaks kavad uluksigadel esineva sigade Aafrika katku likvideerimiseks Eesti ja Läti teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2200 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2200 all)

80

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/571, 6. november 2014, millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43)

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/560,

15. detsember 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuslubade andmise süsteemi osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 69,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 64 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükk sisaldab viinapuude istutuslubade andmise süsteemi eeskirju, millega tühistatakse ja asendatakse alates 1. jaanuarist 2016 istutusõiguste üleminekurežiim, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos. Nimetatud peatükis sätestatakse viinapuude istutuslubade andmise süsteemi kestuse, haldamise ja kontrolli eeskirjad ning antakse komisjonile õigus võtta vastu süsteemi haldamist reguleerivaid delegeeritud õigusakte. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos sätestatud istutusõiguste üleminekurežiim jääb vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 230 lõike 1 punkti b alapunktile ii kehtima kuni 31. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükk sisaldab viinapuude istutuslubade andmise süsteemi eeskirju, millega tühistatakse ja asendatakse alates 1. jaanuarist 2016 istutusõiguste üleminekurežiim, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos. Nimetatud peatükis sätestatakse viinapuude istutuslubade andmise süsteemi kestuse, haldamise ja kontrolli eeskirjad ning antakse komisjonile õigus võtta vastu süsteemi haldamist reguleerivaid delegeeritud õigusakte. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos sätestatud istutusõiguste üleminekurežiim jääb vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 230 lõike 1 punkti b alapunktile ii kehtima kuni 31. detsembrini 2015.

| (2) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 62 on sätestatud liikmesriikidele üldine nõue anda viinapuude istutusluba tootjale, kes on esitanud taotluse viinapuude istutamiseks või taasistutamiseks. Samal ajal on kõnealuse artikli lõikes 4 sätestatud, et teatavate alade puhul viinapuude istutamise lubade andmise süsteemi ja seega ka nimetatud üldist nõuet ei kohaldata. On vaja sätestada nimetatud erandi kohaldamise tingimusi käsitlevad eeskirjad. Et vältida uuest süsteemist kõrvalehoidmist, tuleks katseteks mõeldud piirkondi või pooktaimede kasvatusi kasutada vaid kindlaksmääratud otstarbeks ning sellistel aladel toodetud viinamarjasaadusi ei tohiks turustada, v.a juhul, kui liikmesriik leiab, et turuhäire oht puudub. Olemasolevatel katseistandustel ja pooktaimede kasvatustel tuleks lubada tegevust jätkata praegu kehtivate eeskirjade kohaselt, et tagada sujuv üleminek istutusõiguste süsteemilt uuele viinapuude istutusubade andmise süsteemile. Kasvualade suhtes, kust saadav vein ja viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks, tuleks kohaldada kõnealust erandit põhjendusega, et nad ei tekita teatavatel tingimustel turuhäireid. Samal põhjusel tuleks kõnealuseid erandeid laiendada ka samaväärsetele tingimustele vastavatele organisatsioonidele, kes ei tegele äritegevusega. Erandi alla peaksid kuuluma ka kasvualad, mille on loonud tootjad, kes on kaotanud teatava viinapuude kasvuala siseriikliku õiguse kohaselt avalikes huvides toimunud sundvõõrandamise tõttu, eeldusel et viinapuude kasvualast ilmajäämine toimus tootja soovist sõltumata. Siiski tuleks kehtestada uue kasvuala maksimaalse pindala tingimus, et vältida viinapuude istutuslubade andmise süsteemi üldiste eesmärkide õõnestamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 62 on sätestatud liikmesriikidele üldine nõue anda viinapuude istutusluba tootjale, kes on esitanud taotluse viinapuude istutamiseks või taasistutamiseks. Samal ajal on kõnealuse artikli lõikes 4 sätestatud, et teatavate alade puhul viinapuude istutamise lubade andmise süsteemi ja seega ka nimetatud üldist nõuet ei kohaldata. On vaja sätestada nimetatud erandi kohaldamise tingimusi käsitlevad eeskirjad. Et vältida uuest süsteemist kõrvalehoidmist, tuleks katseteks mõeldud piirkondi või pooktaimede kasvatusi kasutada vaid kindlaksmääratud otstarbeks ning sellistel aladel toodetud viinamarjasaadusi ei tohiks turustada, v.a juhul, kui liikmesriik leiab, et turuhäire oht puudub. Olemasolevatel katseistandustel ja pooktaimede kasvatustel tuleks lubada tegevust jätkata praegu kehtivate eeskirjade kohaselt, et tagada sujuv üleminek istutusõiguste süsteemilt uuele viinapuude istutusubade andmise süsteemile. Kasvualade suhtes, kust saadav vein ja viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks, tuleks kohaldada kõnealust erandit põhjendusega, et nad ei tekita teatavatel tingimustel turuhäireid. Samal põhjusel tuleks kõnealuseid erandeid laiendada ka samaväärsetele tingimustele vastavatele organisatsioonidele, kes ei tegele äritegevusega. Erandi alla peaksid kuuluma ka kasvualad, mille on loonud tootjad, kes on kaotanud teatava viinapuude kasvuala siseriikliku õiguse kohaselt avalikes huvides toimunud sundvõõrandamise tõttu, eeldusel et viinapuude kasvualast ilmajäämine toimus tootja soovist sõltumata. Siiski tuleks kehtestada uue kasvuala maksimaalse pindala tingimus, et vältida viinapuude istutuslubade andmise süsteemi üldiste eesmärkide õõnestamist.

| (3) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud lubade andmise eeskirjad uusistutuseks ning esitatud rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumid, mida liikmesriigid võivad kohaldada. Tuleks kehtestada mõnede rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidega seotud eritingimused, et luua võrdsed tingimused nende rakendamiseks ja vältida, et tootja, kellele antakse luba, hoiaks lubade andmise süsteemist kõrvale. Tuleks lisada kolm uut kriteeriumi: uus rahastamiskõlblikkuskriteerium, mis käsitleb kaitstud geograafiliste tähiste maine seadusvastase omastamise ohtu; uus prioriteetsuskriteerium, mille kohaselt antaks eelis neile tootjatele, kes täidavad süsteemi eeskirju ega hülga enda valduses olevaid viinapuude kasvualasid; ning uus prioriteetsuskriteerium, mille kohaselt antaks eelis sotsiaalse eesmärgiga mittetulunduslikele organisatsioonidele, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muud liiki kuritegudega. Uus rahastamiskõlblikkuskriteerium vastab vajadusele kaitsta konkreetsete geograafiliste tähiste mainet samaväärselt kui konkreetsete päritolunimetuste mainet, tagades et uued istutused neid ei ähvarda. Esimese prioriteetsuskriteeriumi alusel antaks eeliseid teatavatele taotlejatele selle eest, et nad järgivad lubade andmise süsteemi eeskirju ega taotle uusistutuste lube juhul, kui neil on täisistutatud alasid, millel ei toimu tootmist ja mille alusel võiks taasistutuslube saada. Teise uue prioriteetsuskriteeriumi eesmärk on anda eelis sotsiaalse eesmärgiga mittetulunduslikele organisatsioonidele, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muud liiki kuritegudega, et kasutada sotsiaalselt maad, mis võiks vastasel juhul tootmisest välja jääda. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud lubade andmise eeskirjad uusistutuseks ning esitatud rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumid, mida liikmesriigid võivad kohaldada. Tuleks kehtestada mõnede rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidega seotud eritingimused, et luua võrdsed tingimused nende rakendamiseks ja vältida, et tootja, kellele antakse luba, hoiaks lubade andmise süsteemist kõrvale. Tuleks lisada kolm uut kriteeriumi: uus rahastamiskõlblikkuskriteerium, mis käsitleb kaitstud geograafiliste tähiste maine seadusvastase omastamise ohtu; uus prioriteetsuskriteerium, mille kohaselt antaks eelis neile tootjatele, kes täidavad süsteemi eeskirju ega hülga enda valduses olevaid viinapuude kasvualasid; ning uus prioriteetsuskriteerium, mille kohaselt antaks eelis sotsiaalse eesmärgiga mittetulunduslikele organisatsioonidele, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muud liiki kuritegudega. Uus rahastamiskõlblikkuskriteerium vastab vajadusele kaitsta konkreetsete geograafiliste tähiste mainet samaväärselt kui konkreetsete päritolunimetuste mainet, tagades et uued istutused neid ei ähvarda. Esimese prioriteetsuskriteeriumi alusel antaks eeliseid teatavatele taotlejatele selle eest, et nad järgivad lubade andmise süsteemi eeskirju ega taotle uusistutuste lube juhul, kui neil on täisistutatud alasid, millel ei toimu tootmist ja mille alusel võiks taasistutuslube saada. Teise uue prioriteetsuskriteeriumi eesmärk on anda eelis sotsiaalse eesmärgiga mittetulunduslikele organisatsioonidele, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muud liiki kuritegudega, et kasutada sotsiaalselt maad, mis võiks vastasel juhul tootmisest välja jääda.

| (4) | Võttes arvesse määruse (EL) nr 1306/2013 artiklit 118, ja et arvestada konkreetse territooriumi erinevate alade looduslikke ja sotsiaalmajanduslikke erinevusi ning tootjate erinevaid kasvatusstrateegiaid, tuleks liikmesriikidel lubada kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõigetes 1 ja 2 osutatud rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriume ning käesoleva määrusega lisatavaid uusi rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriume erinevalt piirkondlikul tasandil, konkreetsete, kindla kaitstud päritolunimetusega kasvatusalade, konkreetsete, kindla kaitstud geograafilise tähisega kasvatusalade ja ilma geograafilise tähiseta kasvatusalade suhtes. Sellised erinevused kriteeriumide kohaldamisel konkreetse territooriumi erinevatel aladel peaksid põhinema alati nende alade vahelistel erinevustel. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse määruse (EL) nr 1306/2013 artiklit 118, ja et arvestada konkreetse territooriumi erinevate alade looduslikke ja sotsiaalmajanduslikke erinevusi ning tootjate erinevaid kasvatusstrateegiaid, tuleks liikmesriikidel lubada kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõigetes 1 ja 2 osutatud rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriume ning käesoleva määrusega lisatavaid uusi rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriume erinevalt piirkondlikul tasandil, konkreetsete, kindla kaitstud päritolunimetusega kasvatusalade, konkreetsete, kindla kaitstud geograafilise tähisega kasvatusalade ja ilma geograafilise tähiseta kasvatusalade suhtes. Sellised erinevused kriteeriumide kohaldamisel konkreetse territooriumi erinevatel aladel peaksid põhinema alati nende alade vahelistel erinevustel.

| (5) | Selleks et reageerida kõrvalehoidmise juhtumitele, millega käesolevas õigusaktis ei ole arvestatud, peaksid liikmesriigid võtma meetmed, et loataotlejad ei saaks rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidest kõrvale hoida, kui nende tegevus ei ole juba hõlmatud käesoleva määruse kohaste konkreetsetest rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidest kõrvalehoidmise vastaste sätetega. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et reageerida kõrvalehoidmise juhtumitele, millega käesolevas õigusaktis ei ole arvestatud, peaksid liikmesriigid võtma meetmed, et loataotlejad ei saaks rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidest kõrvale hoida, kui nende tegevus ei ole juba hõlmatud käesoleva määruse kohaste konkreetsetest rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidest kõrvalehoidmise vastaste sätetega.

| (6) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikes 2 on sätestatud tootja poolt välja juurida lubatud viinapuude ja vastistutatud viinapuude kooseksisteerimise võimalus. Liikmesriikidel peaks eeskirjade eiramise ärahoidmiseks olema võimalus tagada asjakohaste vahenditega, et täidetaks võetud väljajuurimiskohustust, sh nõuet esitada tagatis eeldatava taasistutusloa väljastamisel. Peale selle on vaja täpsustada, et juhul, kui väljajuurimist ei teostata kõnealuses sättes osutatud nelja-aastase tähtaja jooksul, loetakse kohustusealusele alale istutatud viinapuid loata istutatuiks. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikes 2 on sätestatud tootja poolt välja juurida lubatud viinapuude ja vastistutatud viinapuude kooseksisteerimise võimalus. Liikmesriikidel peaks eeskirjade eiramise ärahoidmiseks olema võimalus tagada asjakohaste vahenditega, et täidetaks võetud väljajuurimiskohustust, sh nõuet esitada tagatis eeldatava taasistutusloa väljastamisel. Peale selle on vaja täpsustada, et juhul, kui väljajuurimist ei teostata kõnealuses sättes osutatud nelja-aastase tähtaja jooksul, loetakse kohustusealusele alale istutatud viinapuid loata istutatuiks.

| (7) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 3 kohaselt võivad liikmesriigid tunnustatud ja representatiivsete kutseorganisatsioonide soovituste alusel piirata taasistutust piirkondades, mis vastavad kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide valmistamise nõuetele. Selliste piiramisotsuste põhjused tuleks määrata kindlaks, et sätestada selgelt nende kohaldamisala piirid, tagades samal ajal süsteemi ühtsuse, ja hoida ära sellest kõrvalehoidmine. Eelkõige tuleks tagada, et määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikega 1 kehtestatud automaatne taasistutuslubade andmine ei takistaks liikmesriikide võimalust piirata konkreetsetes piirkondades lubade andmist vastavalt artikli 63 lõike 2 punktile b ja artikli 63 lõikele 3. Sellegipoolest tuleks täpsustada, et teatavaid erijuhte ei saa lugeda süsteemist kõrvalehoidmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 3 kohaselt võivad liikmesriigid tunnustatud ja representatiivsete kutseorganisatsioonide soovituste alusel piirata taasistutust piirkondades, mis vastavad kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide valmistamise nõuetele. Selliste piiramisotsuste põhjused tuleks määrata kindlaks, et sätestada selgelt nende kohaldamisala piirid, tagades samal ajal süsteemi ühtsuse, ja hoida ära sellest kõrvalehoidmine. Eelkõige tuleks tagada, et määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikega 1 kehtestatud automaatne taasistutuslubade andmine ei takistaks liikmesriikide võimalust piirata konkreetsetes piirkondades lubade andmist vastavalt artikli 63 lõike 2 punktile b ja artikli 63 lõikele 3. Sellegipoolest tuleks täpsustada, et teatavaid erijuhte ei saa lugeda süsteemist kõrvalehoidmiseks.

| (8) | Määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 64 on nähtud ette halduskaristused rahastamiskõlblikkuskriteeriumide, võetud kohustuste ja muude põllumajandussektorit reguleerivate õigusaktide rakendamisest tulenevate kohustuste mittetäitmise korral. Heidutava mõju tagamiseks peaksid liikmesriigid saama määrata nende karistuste suuruse vastavalt asjaomastel viinapuude kasvualadel toodetavate veinide kaubanduslikule väärtusele. Kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikega 4 tuleks heidutava mõju tagamiseks kohaldada loata istutuste suhtes karistusi. Kõnealuste karistuste miinimumsuurused peaksid vastama aasta keskmisele sissetulekule viinapuude kasvuala hektarilt liidu tasandil, mõõdetuna brutomarginaalina viinapuude kasvuala hektari kohta. Tuleks kehtestada astmestik nimetatud miinimumväärtusest ülespoole, sõltuvalt mittetäitmise perioodi pikkusest. Liikmesriikidele tuleks anda ka võimalus kohaldada kindla piirkonna tootjate suhtes kõrgemaid miinimumkaristusi, kui liidu tasandil kindlaksmääratud miinimumtase on väiksem kui hinnanguline aasta keskmine sissetulek hektari kohta asjaomases piirkonnas. Karistuste miinimumväärtuste selline suurendamine peaks olema proportsionaalne hinnangulise aasta keskmise sissetulekuga hektari kohta piirkonnas, kus loata istutatud viinapuude kasvuala asub, |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 64 on nähtud ette halduskaristused rahastamiskõlblikkuskriteeriumide, võetud kohustuste ja muude põllumajandussektorit reguleerivate õigusaktide rakendamisest tulenevate kohustuste mittetäitmise korral. Heidutava mõju tagamiseks peaksid liikmesriigid saama määrata nende karistuste suuruse vastavalt asjaomastel viinapuude kasvualadel toodetavate veinide kaubanduslikule väärtusele. Kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikega 4 tuleks heidutava mõju tagamiseks kohaldada loata istutuste suhtes karistusi. Kõnealuste karistuste miinimumsuurused peaksid vastama aasta keskmisele sissetulekule viinapuude kasvuala hektarilt liidu tasandil, mõõdetuna brutomarginaalina viinapuude kasvuala hektari kohta. Tuleks kehtestada astmestik nimetatud miinimumväärtusest ülespoole, sõltuvalt mittetäitmise perioodi pikkusest. Liikmesriikidele tuleks anda ka võimalus kohaldada kindla piirkonna tootjate suhtes kõrgemaid miinimumkaristusi, kui liidu tasandil kindlaksmääratud miinimumtase on väiksem kui hinnanguline aasta keskmine sissetulek hektari kohta asjaomases piirkonnas. Karistuste miinimumväärtuste selline suurendamine peaks olema proportsionaalne hinnangulise aasta keskmise sissetulekuga hektari kohta piirkonnas, kus loata istutatud viinapuude kasvuala asub,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Viinapuude istutuslubade andmise süsteemist vabastatud piirkonnad

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükiga kehtestatud lubade andmise süsteem viinapuude istutuseks ei kehti istutuse ja taasistutuse suhtes nimetatud määruse artikli 64 lõikes 4 osutatud piirkondades, mis vastavad asjaomastele, kõnealuse artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

2.   Istutusest või taasistutusest katseteks mõeldud piirkondades või pooktaimede kasvatustes tuleb pädevaid ametiasutusi ette teavitada. Teated sisaldavad kogu asjakohast teavet nende alade kohta ja ajavahemikku, mil katse teostatakse või mille jooksul pooktaimede kasvatus toodangut annab. Pädevaid ametiasutusi tuleb teavitada ka osutatud ajavahemike pikendamisest.

Kui loetakse, et turuhäire ohtu ei ole, võivad liikmesriigid otsustada, et kõnealustel aladel esimeses lõigus osutatud ajavahemikel toodetud viinamarju ja viinamarjasaadusi tohib turustada. Osutatud ajavahemike lõpus tootja kas

| a) | saab asjaomase ala jaoks loa kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 64 või 68, et seal toodetud viinamarju ja viinamarjasaadusi tohiks turustada, või |
| --- | --- |

a)

saab asjaomase ala jaoks loa kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 64 või 68, et seal toodetud viinamarju ja viinamarjasaadusi tohiks turustada, või

| b) | juurib alal kasvavad viinapuud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikega 1 omal kulul üles. |
| --- | --- |

b)

juurib alal kasvavad viinapuud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikega 1 omal kulul üles.

Kõik katseteks mõeldud kasvualad või pooktaimede kasvatused, kuhu viinapuud on istutatud vastavalt uusistutusõigustele enne 1. jaanuari 2016, vastavad ka pärast nimetatud kuupäeva osutatud õiguste kasutamise tingimustele kuni katse- või pooktaimede kasvatuse tootmisaja lõpuni, milleks load on antud. Pärast nende ajavahemike möödumist kohaldatakse esimeses ja teises lõigus kehtestatud eeskirju.

3.   Kasvualadel, kust saadav vein ja viinamarjasaadused on mõeldud ainult viinamarjakasvataja oma majapidamise tarbeks, toimub istutus või taasistutus järgmistel tingimustel:

| a) | kasvuala pindala ei ületa 0,1 ha; |
| --- | --- |

a)

kasvuala pindala ei ületa 0,1 ha;

| b) | asjaomane viinamarjakasvataja ei tegele ei veini ega muude viinamarjasaaduste kaubandusliku tootmisega. |
| --- | --- |

b)

asjaomane viinamarjakasvataja ei tegele ei veini ega muude viinamarjasaaduste kaubandusliku tootmisega.

Käesoleva lõike kohaldamisel võivad liikmesriigid lugeda teatavaid kaubandusliku tegevusega mittetegelevaid organisatsioone samaväärseks viinamarjakasvataja majapidamisega.

Liikmesriigid võivad otsustada, et esimeses lõigus osutatud istutustest tuleb teatada.

4.   Tootja, kes on kaotanud teatava viinapuude kasvuala siseriikliku õiguse kohaselt avalikes huvides toimuva sundvõõrandamise raames, saab õiguse istutada uue kasvuala eeldusel, et selline uusistutatud kasvuala ei anna rohkem kui 105 % kaotatud kasvuala puhassaagist. Uusistutatud kasvuala registreeritakse istandusregistris.

5.   Nende kasvualade väljajuurimine, mille suhtes kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud erandeid, ei taga määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 kohase taasistutusloa saamist. Luba antakse siiski juhul, kui juuritakse välja lõikes 4 osutatud erandi alusel uusistutatud kasvuala.

Artikkel 2

Lubade andmise kriteeriumid

1.   Kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis c nimetatud rahastamiskõlblikkuskriteeriumi, kehtivad käesoleva määruse I lisa A osas sätestatud eeskirjad.

Liikmesriigid võivad kohaldada ka täiendavat objektiivset ja mittediskrimineerivat kriteeriumi, et kohaldamine ei põhjustaks märkimisväärset konkreetse kaitstud geograafilise tähise maine väärkasutamise ohtu, mida eeldatakse, kui riiklikud ametiasutused ei ole sellist ohtu tõendanud. Kõnealuse täiendava kriteeriumi kohaldamist reguleerivad eeskirjad on kehtestatud I lisa B osas.

2.   Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada üht või mitut määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktides a–c osutatud rahastamiskõlblikkuskriteeriumi ja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisakriteeriumi, võivad nad kohaldada neid kriteeriume uusistutuslubade andmisel kas riiklikul või madalamal territoriaalsel tasandil.

3.   Kui liikmesriigid kohaldavad üht või mitut määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõikes 2 nimetatud prioriteetsuskriteeriumi, kehtivad käesoleva määruse II lisa osades A–H kehtestatud eeskirjad.

Liikmesriigid võivad kohaldada ka täiendavaid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume seoses tootja varasema käitumisega ning seoses mittetulunduslike organisatsioonidega, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muud liiki kuritegudega. Nende täiendavate kriteeriumide kohaldamist reguleerivad eeskirjad on sätestatud II lisa I osas.

4.   Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada üht või mitut määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktides a–h ette nähtud prioriteetsuskriteeriumi ja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud lisakriteeriumi, võivad nad kohaldada neid kriteeriume uusistutuslubade andmisel kas samamoodi riiklikul tasandil või erineva olulisustasemega liikmesriikide erinevate alade tasandil.

5.   Ühe või mitme määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõikes 2 osutatud kriteeriumi kasutamist toetuskõlblikkuskriteeriumina ühel artikli 63 lõikes 2 nimetatud geograafilisel tasandil loetakse nõuetekohaselt põhjendatuks artikli 64 lõike 1 punkti d kohaldamiseks, kui sellise kasutamise eesmärk on lahendada konkreetset probleemi, mis mõjutab veinisektorit sellel konkreetsel geograafilisel tasandil ja mida saab lahendada üksnes sellise piiranguga.

6.   See ei piira I ja II lisas sätestatud eeskirjade kohaldamist vajaduse korral konkreetsete rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumide suhtes, et vältida loataotlejate kõrvalehoidmist nimetatud lisades sisalduvatest rahastamiskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidest.

Artikkel 3

Load eeldatavaks taasistutuseks

Liikmesriigid võivad seada loa andmise eeltingimuseks tootjatele, kes on kohustunud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikele 2 viinapuude kasvuala välja juurima, tagatise esitamise nõude.

Igal juhul, kui tootjad ei juuri viinapuid välja neljanda aasta lõpuks alates uute viinapuude istutamise kuupäevast, kohaldatakse kasvualade suhtes, mille suhtes võetud väljajuurimiskohustust ei ole täidetud, määruse (EL) nr 1308/2013 artiklit 71.

Artikkel 4

Taasistutamise piirangud

Liikmesriigid võivad piirata taasistutamist määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 3 alusel, kui konkreetne taasistutatav kasvuala asub piirkonnas, mille puhul uusistutuslubade andmine on piiratud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõike 2 punktiga b, ning tingimusel, et vastav otsus on põhjendatud vajadusega vältida konkreetse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise väärtuse märkimisväärse vähenemise hästi tõendatud ohtu.

Esimeses lõikes osutatud väärtuse märkimisväärse vähenemise ohtu ei ole, kui

| a) | konkreetne taasistutamiseks määratud kasvuala asub samas kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise piirkonnas kui väljajuuritud kasvuala, ja kui viinapuude taasistutamine vastab samale kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise spetsifikaadile kui väljajuuritud kasvuala; |
| --- | --- |

a)

konkreetne taasistutamiseks määratud kasvuala asub samas kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise piirkonnas kui väljajuuritud kasvuala, ja kui viinapuude taasistutamine vastab samale kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise spetsifikaadile kui väljajuuritud kasvuala;

| b) | taasistutamise eesmärk on toota geograafilise tähiseta veine tingimusel, et taotleja võtab samad kohustused, mis on sätestatud uusistutuste kohta käesoleva määruse I lisa A ja B osa punktis 2. |
| --- | --- |

b)

taasistutamise eesmärk on toota geograafilise tähiseta veine tingimusel, et taotleja võtab samad kohustused, mis on sätestatud uusistutuste kohta käesoleva määruse I lisa A ja B osa punktis 2.

Artikkel 5

Karistused ja kulude sissenõudmine

Liikmesriigid kohaldavad rahalisi karistusi tootjaile, kes ei täida määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikes 1 sätestatud kohustust.

Rahaliste karistuste miinimumsumma on

| a) | 6 000 eurot/ha, kui tootja juurib kõik loata istutatud viinapuud välja nelja kuu jooksul alates päevast, kui teda rikkumisest teavitatakse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

6 000 eurot/ha, kui tootja juurib kõik loata istutatud viinapuud välja nelja kuu jooksul alates päevast, kui teda rikkumisest teavitatakse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikes 2;

| b) | 12 000 eurot/ha, kui tootja juurib kõik loata istutatud viinapuud välja esimese aasta jooksul nimetatud nelja kuu möödumise järel; |
| --- | --- |

b)

12 000 eurot/ha, kui tootja juurib kõik loata istutatud viinapuud välja esimese aasta jooksul nimetatud nelja kuu möödumise järel;

| c) | 20 000 eurot/ha, kui tootja juurib kõik loata istutatud viinapuud välja pärast aasta möödumist nimetatud nelja kuu möödumise järel. |
| --- | --- |

c)

20 000 eurot/ha, kui tootja juurib kõik loata istutatud viinapuud välja pärast aasta möödumist nimetatud nelja kuu möödumise järel.

Kui aasta sissetulekut viinapuude kasvuala asukohapiirkonnas hinnatakse kõrgemaks kui 6 000 eurot/ha, võivad liikmesriigid teises lõigus sätestatud miinimumsummasid suurendada proportsionaalselt hinnangulise aasta keskmise sissetulekuga hektari kohta selles piirkonnas.

Kui liikmesriik tagab loata istutatud viinapuude väljajuurimise oma vahenditega, arvutatakse asjaomased tootjalt sissenõutavad kulud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõike 2 kohaselt objektiivselt, võttes arvesse tööjõu, masinate kasutamise ja transpordikulu ning muid tekkinud kulusid. Nimetatud kulud lisatakse kohaldatavale karistusele.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

3

---

I LISA

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis c loetletud toetuskõlblikkuskriteeriumi ja käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud täiendava kriteeriumi kohaldamise eeskirjad

A.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis c osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis c osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| 1) | piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, on mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks, või, |
| --- | --- |

1)

piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, on mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks, või,

| 2) | kui piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, ei ole mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks, võtab taotleja endale järgmised kohustused:






  a) | mitte kasutada või turustada uusistutatud aladelt saadud viinamarju kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks, isegi kui asjaomased kasvualad asuvad selleks sobivates piirkondades; |
| --- | --- | --- |

2)

kui piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, ei ole mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks, võtab taotleja endale järgmised kohustused:

a)

mitte kasutada või turustada uusistutatud aladelt saadud viinamarju kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks, isegi kui asjaomased kasvualad asuvad selleks sobivates piirkondades;

| b) | mitte juurida viinapuid välja ja taasistutada neid eesmärgiga muuta taasistutatud kasvuala konkreetse kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks sobivaks. |
| --- | --- |

b)

mitte juurida viinapuid välja ja taasistutada neid eesmärgiga muuta taasistutatud kasvuala konkreetse kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks sobivaks.

Taotlejad võtavad endale esimese lõigu punktis 2 osutatud kohustused piiratud ajaks, mille pikkuse määrab liikmesriik ja mis ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.

B.   Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud täiendav kriteerium

Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud täiendav kriteerium loetakse täidetuks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| 1) | piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, on mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks või, |
| --- | --- |

1)

piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, on mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks või,

| 2) | kui piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, ei ole mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks, võtab taotleja endale järgmised kohustused:






  a) | mitte kasutada või turustada uusistutatud aladelt saadud viinamarju kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks, isegi kui asjaomased kasvualad asuvad selleks sobivates piirkondades; |
| --- | --- | --- |

2)

kui piirkon(na)d, kus kavatsetakse istutada uusi viinapuid, ei ole mõeldud asjaomase piirkonna konkreetse kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks, võtab taotleja endale järgmised kohustused:

a)

mitte kasutada või turustada uusistutatud aladelt saadud viinamarju kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks, isegi kui asjaomased kasvualad asuvad selleks sobivates piirkondades;

| b) | mitte juurida viinapuid välja ja taasistutada eesmärgiga muuta taasistutatud kasvuala konkreetse kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks sobivaks. |
| --- | --- |

b)

mitte juurida viinapuid välja ja taasistutada eesmärgiga muuta taasistutatud kasvuala konkreetse kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks sobivaks.

Taotlejad võtavad endale esimese lõigu punktis 2 osutatud kohustused piiratud ajaks, mille pikkuse määrab liikmesriik ja mis ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktides a–h nimetatud prioriteetsuskriteeriumide ja käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud täiendavate kriteeriumide kohaldamise eeskirjad

A.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis a osutatud kriteerium

| 1) | Juriidilisi isikuid, olenemata nende õiguslikust vormist, loetakse kõnealusele kriteeriumile vastavaks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | füüsiline isik, kes esmakordselt viinapuid istutab ja kes on põllumajandusliku majapidamise juht („uus turuletulija”), teostab juriidilise isiku üle tõhusat ja pikaajalist kontrolli seoses viimase otsustega, mis on seotud juhtimise, tulude ja finantsriskidega esimesel aastal. Kui juriidilise isiku kapital kuulub mitmele füüsilisele isikule, sealhulgas isiku(te)le, keda ei käsitata uu(t)e turuletulija(te)na, või kui juriidilise isiku juhtimises osaleb mitu füüsilist isikut, peab uus turuletulija olema suuteline teostama sellist tõhusat ja pikaajalist kontrolli üksi või koos teiste isikutega; või, |
| --- | --- | --- |

1)

Juriidilisi isikuid, olenemata nende õiguslikust vormist, loetakse kõnealusele kriteeriumile vastavaks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

füüsiline isik, kes esmakordselt viinapuid istutab ja kes on põllumajandusliku majapidamise juht („uus turuletulija”), teostab juriidilise isiku üle tõhusat ja pikaajalist kontrolli seoses viimase otsustega, mis on seotud juhtimise, tulude ja finantsriskidega esimesel aastal. Kui juriidilise isiku kapital kuulub mitmele füüsilisele isikule, sealhulgas isiku(te)le, keda ei käsitata uu(t)e turuletulija(te)na, või kui juriidilise isiku juhtimises osaleb mitu füüsilist isikut, peab uus turuletulija olema suuteline teostama sellist tõhusat ja pikaajalist kontrolli üksi või koos teiste isikutega; või,

| b) | kui juriidilise isiku üle teostab kontrolli mõni teine juriidiline isik üksi või ühiselt koos teistega, kohaldatakse punktis a sätestatud tingimusi iga sellise füüsilise isiku suhtes, kes kõnealuse teise juriidilise isiku üle kontrolli omab. |
| --- | --- |

b)

kui juriidilise isiku üle teostab kontrolli mõni teine juriidiline isik üksi või ühiselt koos teistega, kohaldatakse punktis a sätestatud tingimusi iga sellise füüsilise isiku suhtes, kes kõnealuse teise juriidilise isiku üle kontrolli omab.

Esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis füüsiliste isikute rühma suhtes, olenemata sellele rühmale ja selle liikmetele riikliku õiguse alusel antud õiguslikust seisundist.

| 2) | Liikmesriigid võivad otsustada lisada täiendava tingimuse, et taotleja peab olema füüsiline isik, kes on taotluse esitamise aastal kuni 40 aasta vanune („noor tootja”).
  Punktis 1 osutatud juriidilisi isikuid loetakse täitnuks käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud täiendava tingimuse, kui punkti 1 esimese lõigu alapunktides a ja b osutatud füüsiline isik on taotluse esitamise aastal kuni 40 aasta vanune.
  Teises lõigus sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis punkti 1 teises lõigus osutatud füüsiliste isikute rühma suhtes. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid võivad otsustada lisada täiendava tingimuse, et taotleja peab olema füüsiline isik, kes on taotluse esitamise aastal kuni 40 aasta vanune („noor tootja”).

Punktis 1 osutatud juriidilisi isikuid loetakse täitnuks käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud täiendava tingimuse, kui punkti 1 esimese lõigu alapunktides a ja b osutatud füüsiline isik on taotluse esitamise aastal kuni 40 aasta vanune.

Teises lõigus sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis punkti 1 teises lõigus osutatud füüsiliste isikute rühma suhtes.

| 3) | Liikmesriigid võivad nõuda, et taotlejad kohustuks mitte rentima või müüma uusistutatud kasvuala(sid) viie aasta jooksul teistele füüsilistele või juriidilistele isikutele.
  Kui taotleja on juriidiline isik või füüsiliste isikute rühm, võivad liikmesriigid nõuda ka, et taotleja ei annaks viie aasta jooksul üle põllumajandusliku majapidamise tõhusat ja pikaajalist kontrolli seoses viimase otsustega, mis on seotud juhtimise, tulude ja finantsriskidega, teis(t)ele isiku(te)le, v.a juhul, kui see/need isik(ud) täidavad punktides 1 ja 2 osutatud tingimusi, mis kehtisid lubade andmise ajal. |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid võivad nõuda, et taotlejad kohustuks mitte rentima või müüma uusistutatud kasvuala(sid) viie aasta jooksul teistele füüsilistele või juriidilistele isikutele.

Kui taotleja on juriidiline isik või füüsiliste isikute rühm, võivad liikmesriigid nõuda ka, et taotleja ei annaks viie aasta jooksul üle põllumajandusliku majapidamise tõhusat ja pikaajalist kontrolli seoses viimase otsustega, mis on seotud juhtimise, tulude ja finantsriskidega, teis(t)ele isiku(te)le, v.a juhul, kui see/need isik(ud) täidavad punktides 1 ja 2 osutatud tingimusi, mis kehtisid lubade andmise ajal.

B.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis b osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis b osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest.

| 1) | Taotleja kohustub täitma vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul uute viinapuude istutamiseks mõeldud ala(de)l või kogu põllumajanduslikus majapidamise ulatuses mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007, (1) ja kui asjakohane, siis ka komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2). Osutatud ajavahemik ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.
  Liikmesriigid võivad lugeda kriteeriumi täidetuks, kui taotlejad on taotluse esitamise ajal juba viinamarjakasvatajad, (3) ning on juba vähemalt viis aastat enne taotluse esitamist kohaldanud asjaomase põllumajandusettevõtte kogu viinapuude kasvuala suhtes esimeses lõigus osutatud mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju. |
| --- | --- |

1)

Taotleja kohustub täitma vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul uute viinapuude istutamiseks mõeldud ala(de)l või kogu põllumajanduslikus majapidamise ulatuses mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007, (1) ja kui asjakohane, siis ka komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2). Osutatud ajavahemik ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.

Liikmesriigid võivad lugeda kriteeriumi täidetuks, kui taotlejad on taotluse esitamise ajal juba viinamarjakasvatajad, (3) ning on juba vähemalt viis aastat enne taotluse esitamist kohaldanud asjaomase põllumajandusettevõtte kogu viinapuude kasvuala suhtes esimeses lõigus osutatud mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju.

| 2) | Taotleja kohustub järgima vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul, kuid mitte mingil juhul kauem kuni 31. detsembrini 2030, ühte järgmistest suunistest või sertifitseerimissüsteeme, mis on rangemad kui asjaomased kohustuslikud normid, mis on kehtestatud vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotise I peatükile:






  a) | põllukultuurile või sektorile kohandatud integreeritud taimekaitse põhimõtteid käsitlevad suunised, mis on viinamarjakasvatuse jaoks kohased vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ (4) artikli 14 lõikele 5, kui sellised suunised on olemas; |
| --- | --- | --- |

2)

Taotleja kohustub järgima vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul, kuid mitte mingil juhul kauem kuni 31. detsembrini 2030, ühte järgmistest suunistest või sertifitseerimissüsteeme, mis on rangemad kui asjaomased kohustuslikud normid, mis on kehtestatud vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotise I peatükile:

a)

põllukultuurile või sektorile kohandatud integreeritud taimekaitse põhimõtteid käsitlevad suunised, mis on viinamarjakasvatuse jaoks kohased vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ (4) artikli 14 lõikele 5, kui sellised suunised on olemas;

| b) | viinamarjakasvatuse jaoks kohased riiklikud integreeritud tootmise sertifitseerimissüsteemid; |
| --- | --- |

b)

viinamarjakasvatuse jaoks kohased riiklikud integreeritud tootmise sertifitseerimissüsteemid;

| c) | riiklikud või piirkondlikud keskkonnatoetuskavad, mille raames kinnitatakse keskkonnaalaste õigusaktide järgimist seoses mulla ja/või vee kvaliteedi, bioloogilise mitmekesisuse, maastikukaitse, kliimamuutuse mõju leevendamise ja/või sellega kohandumisega ja mis on viinamarjakasvatuse jaoks asjakohased. |
| --- | --- |

c)

riiklikud või piirkondlikud keskkonnatoetuskavad, mille raames kinnitatakse keskkonnaalaste õigusaktide järgimist seoses mulla ja/või vee kvaliteedi, bioloogilise mitmekesisuse, maastikukaitse, kliimamuutuse mõju leevendamise ja/või sellega kohandumisega ja mis on viinamarjakasvatuse jaoks asjakohased.

Esimese lõigu punktides b ja c osutatud sertifitseerimissüsteemide abil kontrollitakse, kas põllumajandustootja järgib oma põllumajanduslikus majapidamises selliseid tavasid, mis on kooskõlas riiklikult määratletud integreeritud tootmise eeskirjade või esimese lõigu punktis c nimetatud eesmärkidega. Seda sertifitseerimist teostavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (5) II peatüki kohaselt akrediteeritud sertifitseerimisasutused, kes järgivad asjakohaseid ühtlustatud standardeid „Vastavushindamine. Nõuded asutustele, kes sertifitseerivad tooteid, protsesse ja teenuseid” või „Vastavushindamine. Nõuded juhtimissüsteemide auditit ja sertifitseerimist teostavatele asutustele”.

Liikmesriigid võivad lugeda kriteeriumi täidetuks, kui taotlejad on taotluse esitamise ajal juba viinamarjakasvatajad, ning on juba vähemalt viis aastat enne taotluse esitamist kohaldanud asjaomase põllumajandusliku majapidamise kogu viinapuude kasvuala suhtes esimeses lõigus osutatud suuniseid või sertifitseerimissüsteeme.

| 3) | Kui liikmesriigi maaelu arengu programmid hõlmavad konkreetseid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) artikliga 28 ette nähtud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmeid, mida kohaldatakse viinapuude kasvualade suhtes, mis asuvad taotluses osutatud piirkonnas, ja eeldusel, et on olemas piisavad rahalised vahendid, on taotleja toetuskõlblik ja kohustub taotlema seda liiki meetmete kasutamist uusistutuse jaoks mõeldud alal ning täitma vastavates maaelu arengu programmides sätestatud kohustusi võtta konkreetset liiki põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmeid. |
| --- | --- |

3)

Kui liikmesriigi maaelu arengu programmid hõlmavad konkreetseid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) artikliga 28 ette nähtud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmeid, mida kohaldatakse viinapuude kasvualade suhtes, mis asuvad taotluses osutatud piirkonnas, ja eeldusel, et on olemas piisavad rahalised vahendid, on taotleja toetuskõlblik ja kohustub taotlema seda liiki meetmete kasutamist uusistutuse jaoks mõeldud alal ning täitma vastavates maaelu arengu programmides sätestatud kohustusi võtta konkreetset liiki põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmeid.

| 4) | Selliste meetmete võtmiseks määratletud konkreetsed maatükid asuvad terrassidega nõlvadel.
  Liikmesriigid võivad nõuda ka, et tootjad kohustuksid vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul mitte juurima viinapuid välja ja taasistutama aladel, mis nimetatud tingimustele ei vasta. See periood ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030. |
| --- | --- |

4)

Selliste meetmete võtmiseks määratletud konkreetsed maatükid asuvad terrassidega nõlvadel.

Liikmesriigid võivad nõuda ka, et tootjad kohustuksid vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul mitte juurima viinapuid välja ja taasistutama aladel, mis nimetatud tingimustele ei vasta. See periood ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.

C.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis c osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis c osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| 1) | taotluses nimetatud konkreetsed maatükid on sattunud taotleja omandusse vahetuse teel muude viinapuude kasvualade vastu maakorralduskava raames; |
| --- | --- |

1)

taotluses nimetatud konkreetsed maatükid on sattunud taotleja omandusse vahetuse teel muude viinapuude kasvualade vastu maakorralduskava raames;

| 2) | taotluses osutatud konkreetsetele maatükkidele ei ole istutatud viinapuid või neile on istutatud viinapuud, mis hõlmavad väiksema pindala, kui oli sellise maakorralduskava rakendamise tulemusena kaotatud aladel; |
| --- | --- |

2)

taotluses osutatud konkreetsetele maatükkidele ei ole istutatud viinapuid või neile on istutatud viinapuud, mis hõlmavad väiksema pindala, kui oli sellise maakorralduskava rakendamise tulemusena kaotatud aladel;

| 3) | kogupindala, mille jaoks luba taotletakse, ei ületa viinapuude kasvuala suuruse erinevust varem omatud maatükkidel ning taotluses nimetatud maatükkidel. |
| --- | --- |

3)

kogupindala, mille jaoks luba taotletakse, ei ületa viinapuude kasvuala suuruse erinevust varem omatud maatükkidel ning taotluses nimetatud maatükkidel.

D.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis d osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis d osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui taotluses osutatud konkreetsed maatükid asuvad ühel järgmist liiki alal:

| 1) | kuivad alad, kus aastase sademetehulga ja aastase võimaliku evapotranspiratsiooni vaheline suhtarv on väiksem kui 0,5; |
| --- | --- |

1)

kuivad alad, kus aastase sademetehulga ja aastase võimaliku evapotranspiratsiooni vaheline suhtarv on väiksem kui 0,5;

| 2) | alad, kus juurdumise sügavus on vähem kui 30 cm; |
| --- | --- |

2)

alad, kus juurdumise sügavus on vähem kui 30 cm;

| 3) | ebasoodsa mullatekstuuriga ja kivised alad vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 III lisas sätestatud määratlusele ja lävenditele; |
| --- | --- |

3)

ebasoodsa mullatekstuuriga ja kivised alad vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 III lisas sätestatud määratlusele ja lävenditele;

| 4) | alad järskudel nõlvadel kallakuga vähemalt 15 %; |
| --- | --- |

4)

alad järskudel nõlvadel kallakuga vähemalt 15 %;

| 5) | vähemalt 500 m kõrgusel mägedes, v.a kõrgtasandikel asuvad alad; |
| --- | --- |

5)

vähemalt 500 m kõrgusel mägedes, v.a kõrgtasandikel asuvad alad;

| 6) | liidu äärepoolseimates piirkondades asuvad alad, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, ning alad, mis asuvad väiksematel Egeuse mere saartel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 229/2013, (7) või väikestel saartel, mille pindala ei ületa 250 km2, ja mida iseloomustavad struktuursed või sotsiaal-majanduslikud piirangud. |
| --- | --- |

6)

liidu äärepoolseimates piirkondades asuvad alad, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, ning alad, mis asuvad väiksematel Egeuse mere saartel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 229/2013, (7) või väikestel saartel, mille pindala ei ületa 250 km2, ja mida iseloomustavad struktuursed või sotsiaal-majanduslikud piirangud.

Liikmesriigid võivad nõuda ka, et tootjad kohustuksid vähemalt viie kuni seitsme aasta jooksul mitte juurima viinapuid välja ja taasistutama neid aladel, kus looduslikud või muud eripiirangud puuduvad. See ajavahemik ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.

Liikmesriigid võivad kuni hiljemalt 2018. aastani otsustada jätta ühe või mitu esimeses lõigus loetletud ala kõnealusele prioriteetsuskriteeriumile vastavate alade hulgast välja, kui nad ei suuda seda vastavust tulemuslikult hinnata.

E.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis e osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis e osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui asjaomase projekti majanduslik jätkusuutlikkus on kindlaks määratud ühe või mitme järgmise põllumajandusliku investeerimisprojekti finantsanalüüsi standardmetoodika alusel:

| 1) | nüüdispuhasväärtus (NPV), |
| --- | --- |

1)

nüüdispuhasväärtus (NPV),

| 2) | sisemine tulumäär (IRR), |
| --- | --- |

2)

sisemine tulumäär (IRR),

| 3) | tulude ja kulude suhe (BCR), |
| --- | --- |

3)

tulude ja kulude suhe (BCR),

| 4) | tasuvusaeg (PP), |
| --- | --- |

4)

tasuvusaeg (PP),

| 5) | kumuleeruv netotulu (INB). |
| --- | --- |

5)

kumuleeruv netotulu (INB).

Kohaldatavat metoodikat kohandatakse taotleja tüübile.

Liikmesriigid nõuavad taotlejalt viinapuude uusistutuste rajamist vastavalt taotluses esitatud tehnilistele näitajatele.

F.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis f osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis f osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui konkurentsivõime kasvupotentsiaal on tehtud kindlaks ühe järgmise kaalutluse alusel:

| 1) | alad, mis on mõeldud uusistutamiseks olemasoleva viinamarjakasvataja poolt, võivad tekitada mastaabisäästu tänu uusistutatud alale omasele ühikukulude märkimisväärsele vähenemisele võrreldes põllumajanduslikus majapidamises juba olemasolevate viinamarjade kasvualade keskmise või piirkonna keskmisega; |
| --- | --- |

1)

alad, mis on mõeldud uusistutamiseks olemasoleva viinamarjakasvataja poolt, võivad tekitada mastaabisäästu tänu uusistutatud alale omasele ühikukulude märkimisväärsele vähenemisele võrreldes põllumajanduslikus majapidamises juba olemasolevate viinamarjade kasvualade keskmise või piirkonna keskmisega;

| 2) | alad, mis on mõeldud uusistutamiseks olemasoleva viinamarjakasvataja poolt, võivad põhjustada parema kohandatuse turu nõudmistele tänu toodangu eest saadava hinna tõusule või turuväljundite lisandumisele võrreldes põllumajanduslikus majapidamises juba olemas olevate viinamarjade kasvualade või piirkonna keskmisega; |
| --- | --- |

2)

alad, mis on mõeldud uusistutamiseks olemasoleva viinamarjakasvataja poolt, võivad põhjustada parema kohandatuse turu nõudmistele tänu toodangu eest saadava hinna tõusule või turuväljundite lisandumisele võrreldes põllumajanduslikus majapidamises juba olemas olevate viinamarjade kasvualade või piirkonna keskmisega;

| 3) | alad, mis on mõeldud uusistutamiseks sektori uue turuletulija poolt, võivad võimaldada uue põllumajandustootmise mudeli kasutuselevõtmist, mis on piirkonna keskmisest kasumlikum. |
| --- | --- |

3)

alad, mis on mõeldud uusistutamiseks sektori uue turuletulija poolt, võivad võimaldada uue põllumajandustootmise mudeli kasutuselevõtmist, mis on piirkonna keskmisest kasumlikum.

Liikmesriigid võivad lisada täiendavaid üksikasju esimese lõigu punktides 1, 2 ja 3 loetletud kaalutlustele.

Liikmesriigid nõuavad taotlejalt viinapuude uusistutuste rajamist vastavalt taotluses esitatud tehnilistele näitajatele.

G.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis g osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis g osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui istutamiseks mõeldud maatükid asuvad olemasoleva kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise geograafilises tootmispiirkonnas, kui toodetavad viinamarjad on mõeldud kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:

| 1) | istutamiseks mõeldud maatükkidel on võrreldes sama piirkonna geograafilise tähise spetsifikaadile vastavate muude maatükkidega keskmisest paremad mullastiku- ja kliimatingimused; |
| --- | --- |

1)

istutamiseks mõeldud maatükkidel on võrreldes sama piirkonna geograafilise tähise spetsifikaadile vastavate muude maatükkidega keskmisest paremad mullastiku- ja kliimatingimused;

| 2) | istutada kavatsetavad viinamarjasordid või nende kloonid on istutamiseks mõeldud maatükkide mullastiku- ja kliimatingimustele paremini kohandatud võrreldes sama geograafilise tähise spetsifikaadile vastavate muude maatükkidega, millel on sarnased mullastiku- ja kliimatingimused, ja mis asuvad samas piirkonnas, kuid kus kasvavad muud viinamarjasordid või nende kloonid; |
| --- | --- |

2)

istutada kavatsetavad viinamarjasordid või nende kloonid on istutamiseks mõeldud maatükkide mullastiku- ja kliimatingimustele paremini kohandatud võrreldes sama geograafilise tähise spetsifikaadile vastavate muude maatükkidega, millel on sarnased mullastiku- ja kliimatingimused, ja mis asuvad samas piirkonnas, kuid kus kasvavad muud viinamarjasordid või nende kloonid;

| 3) | istutada kavatsetavad viinamarjasordid või nende kloonid suurendavad viinamarjasortide või nende kloonide mitmekesisust samas kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise geograafilises tootmispiirkonnas; |
| --- | --- |

3)

istutada kavatsetavad viinamarjasordid või nende kloonid suurendavad viinamarjasortide või nende kloonide mitmekesisust samas kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise geograafilises tootmispiirkonnas;

| 4) | uusistutatavatel aladel kasutada kavatsetav viinapuude kujundamismeetod või viinapuude kasvuala struktuur võivad parandada viinamarjade kvaliteeti võrreldes samas kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise geograafilises tootmispiirkonnas üldiselt kasutatavate viinapuude kujundmaismeetoditele või viinapuude kasvuala struktuuridega. |
| --- | --- |

4)

uusistutatavatel aladel kasutada kavatsetav viinapuude kujundamismeetod või viinapuude kasvuala struktuur võivad parandada viinamarjade kvaliteeti võrreldes samas kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise geograafilises tootmispiirkonnas üldiselt kasutatavate viinapuude kujundmaismeetoditele või viinapuude kasvuala struktuuridega.

Liikmesriigid võivad lisada täiendavaid üksikasju esimese lõigu punktides 1–4 loetletud tingimustele.

Liikmesriigid nõuavad taotlejalt viinapuude uusistutuste rajamist vastavalt taotluses esitatud tehnilistele näitajatele.

Liikmesriigid võivad kohaldada kõnealust prioriteetsuskriteeriumi uusistutusloa taotluste puhul piirkonnas, mis on taotlusele lisatud tehnilises toimikus märgistatud kui sellise päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitseks mõeldu, mille suhtes on algatatud riigisisene eelmenetlus või mille suhtes kestab komisjoni kontrolliperiood. Sellisel juhul kohaldatakse esimese lõigu punktides 1–4 loetletud tingimusi mutatis mutandis.

H.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis h osutatud kriteerium

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis h osutatud kriteerium loetakse täidetuks, kui taotleja põllumajanduslik majapidamine vastab taotluse esitamise ajal lävenditele, mille liikmesriik kehtestab objektiivsete kriteeriumide alusel riiklikul või piirkondlikul tasandil. Sellised lävendid kehtestatakse järgmisel tasemel:

| 1) | mitte väiksemad kui 0,5 hektarit väikeste põllumajanduslike majapidamiste puhul; |
| --- | --- |

1)

mitte väiksemad kui 0,5 hektarit väikeste põllumajanduslike majapidamiste puhul;

| 2) | mitte suuremad kui 50 hektarit keskmise suurusega põllumajanduslike majapidamiste puhul. |
| --- | --- |

2)

mitte suuremad kui 50 hektarit keskmise suurusega põllumajanduslike majapidamiste puhul.

Liikmesriigid võivad nõuda ühe või enama järgmise tingimuse täitmist:

| 1) | taotleja põllumajanduslik majapidamine suureneb uusistutuse tagajärjel; |
| --- | --- |

1)

taotleja põllumajanduslik majapidamine suureneb uusistutuse tagajärjel;

| 2) | taotlejal on juba viinamarjade kasvuala, mille suhtes ei kohaldata taotluse esitamise ajal määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 4 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

2)

taotlejal on juba viinamarjade kasvuala, mille suhtes ei kohaldata taotluse esitamise ajal määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 4 sätestatud erandeid.

Esimese lõigu punktides 1 ja 2 osutatud lävenditest teavitatakse komisjoni.

I.   Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud täiendavad kriteeriumid

I.   „Tootja varasem käitumine”

Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud täiendav kriteerium loetakse täidetuks, kui taotleja ei ole istutanud viinapuid ilma määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 71 osutatud loata või määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 85a ja 85b osutatud istutusloata.

Liikmesriigid võivad nõuda ühe või enama järgmise tingimuse täitmist:

| 1) | ükski luba, mis taotlejale varem vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 64 on antud, ei ole kasutamatuse tõttu aegunud; |
| --- | --- |

1)

ükski luba, mis taotlejale varem vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 64 on antud, ei ole kasutamatuse tõttu aegunud;

| 2) | taotleja ei ole jätnud täitmata ühtki käesoleva määruse I lisa A ja B osas, käesoleva lisa A, B, D, E, F ja G osas ning käesoleva osa II punktis osutatud võetud kohustust; |
| --- | --- |

2)

taotleja ei ole jätnud täitmata ühtki käesoleva määruse I lisa A ja B osas, käesoleva lisa A, B, D, E, F ja G osas ning käesoleva osa II punktis osutatud võetud kohustust;

| 3) | taotlejal ei ole viinapuude kasvualasid, kus ei ole vähemalt kaheksa aastat tootmist toimunud. |
| --- | --- |

3)

taotlejal ei ole viinapuude kasvualasid, kus ei ole vähemalt kaheksa aastat tootmist toimunud.

II.   „Sotsiaalse eesmärgiga mittetulundusühendused, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muude kuriteoliikidega”

Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud täiendav kriteerium loetakse täidetuks, kui taotleja on juriidiline isik, olenemata tema õiguslikust vormist, ja täidetud on järgmised tingimused:

| 1) | taotleja on mittetulundusühendus, kelle tegevusel on üksnes sotsiaalne eesmärk; |
| --- | --- |

1)

taotleja on mittetulundusühendus, kelle tegevusel on üksnes sotsiaalne eesmärk;

| 2) | taotleja kasutab konfiskeeritud maad üksnes oma sotsiaalse eesmärgi jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/42/EL (8) artiklile 10. |
| --- | --- |

2)

taotleja kasutab konfiskeeritud maad üksnes oma sotsiaalse eesmärgi jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/42/EL (8) artiklile 10.

Liikmesriigid võivad nõuda ka, et sellele kriteeriumile vastavad taotlejad kohustuks mitte rentima või müüma vastistutatud kasvuala(sid) liikmesriigi määratud ajavahemiku jooksul teistele füüsilistele või juriidilistele isikutele. Osutatud ajavahemik ei tohi kesta kauem kui 31. detsembrini 2030.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, 28. juuni 2007, mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2008, 5. september 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

(3)  Nagu on määratletud komisjoni 26. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 436/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega) artikli 2 punktis a (ELT L 128, 27.5.2009, lk 15).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/42/EL, 3. aprill 2014, kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39).

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/561,

7. aprill 2015,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinapuude istutuslubade andmise süsteemiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikleid 70, 72 ja artikli 145 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükk sisaldab viinapuude istutuslubade andmise süsteemi eeskirju, millega tühistatakse ja asendatakse alates 1. jaanuarist 2016 istutusõiguse üleminekurežiim, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükis on sätestatud viinapuude istutuslubade andmise süsteemi kestuse, haldamise ja kontrolli eeskirjad ning määrusega antakse komisjonile õigus võtta vastu süsteemi haldamist ja kontrolli reguleerivaid rakendusakte. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos sätestatud istutusõiguste üleminekurežiim kehtib vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 230 lõike 1 punkti b alapunktile ii kuni 31. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükk sisaldab viinapuude istutuslubade andmise süsteemi eeskirju, millega tühistatakse ja asendatakse alates 1. jaanuarist 2016 istutusõiguse üleminekurežiim, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükis on sätestatud viinapuude istutuslubade andmise süsteemi kestuse, haldamise ja kontrolli eeskirjad ning määrusega antakse komisjonile õigus võtta vastu süsteemi haldamist ja kontrolli reguleerivaid rakendusakte. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise III peatüki IVa jao II alajaos sätestatud istutusõiguste üleminekurežiim kehtib vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 230 lõike 1 punkti b alapunktile ii kuni 31. detsembrini 2015.

| (2) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 62 on sätestatud liikmesriikidele üldine nõue anda viinapuude istutusluba tootjale, kes on esitanud taotluse viinapuude istutamiseks või taasistutamiseks. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 63 on ette nähtud uusistutuste kaitsemehhanism, mille kohaselt peavad liikmesriigid väljastama igal aastal load uusistutustele, mis moodustavad 1 % kogu nende territooriumi tegelikust viinapuude kasvualast, kuid asjakohaste põhjenduste alusel võidakse kehtestada madalamad piirmäärad. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 64 on sätestatud lubade andmise eeskirjad uusistutuseks ning esitatud toetuskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumid, mida liikmesriigid võivad kohaldada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 62 on sätestatud liikmesriikidele üldine nõue anda viinapuude istutusluba tootjale, kes on esitanud taotluse viinapuude istutamiseks või taasistutamiseks. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 63 on ette nähtud uusistutuste kaitsemehhanism, mille kohaselt peavad liikmesriigid väljastama igal aastal load uusistutustele, mis moodustavad 1 % kogu nende territooriumi tegelikust viinapuude kasvualast, kuid asjakohaste põhjenduste alusel võidakse kehtestada madalamad piirmäärad. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 64 on sätestatud lubade andmise eeskirjad uusistutuseks ning esitatud toetuskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumid, mida liikmesriigid võivad kohaldada.

| (3) | Liidu tasandil tuleks kehtestada eeskirjad menetluse kohta, mida liikmesriigid peavad järgima kaitsemehhanismi käsitlevate otsuste langetamisel ning toetuskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumide valikul. Kõnealused eeskirjad peaksid hõlmama otsuste langetamise tähtaegu ja teatavate otsuste tegemata jätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(3)

Liidu tasandil tuleks kehtestada eeskirjad menetluse kohta, mida liikmesriigid peavad järgima kaitsemehhanismi käsitlevate otsuste langetamisel ning toetuskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumide valikul. Kõnealused eeskirjad peaksid hõlmama otsuste langetamise tähtaegu ja teatavate otsuste tegemata jätmise tagajärgi.

| (4) | Selguse huvides ja kõikides liikmesriikides ja viinamarjakasvatuspiirkondades ühetaolise kohaldamise tagamiseks peaksid uusistutuseks lubade andmisega seotud eeskirjad hõlmama ka taotluste läbivaatamist, valikumenetlust ja lubade iga-aastast andmist. Sel viisil kohaldatakse uusistutuseks lube taotlevate tootjate suhtes samu eeskirju kogu liidus. Eeskirjade eesmärk on tagada süsteemi läbipaistev, õiglane ja õigeaegne toimimine ja vastavus veinisektori vajadustele. Ühtlasi peaksid eeskirjad kaitsma taotluse esitajaid ebavõrdsuse, liigsete viivituste ja ebaproportsionaalse halduskoormuse eest. Kuna veiniaasta algab 1. augustil, vastab uusistutuseks lubade andmine nimetatud kuupäevaks eelduste kohaselt hästi veinisektori vajadustele ja tagab, et viinapuid on võimalik istutada veel sama kalendriaasta jooksul. Tuleks kindlaks määrata sobiv kuupäev, et kõik liikmesriikide langetatud asjaomased otsused avaldataks õigeaegselt enne taotluste esitamise väljakuulutamist ja tootjad saaksid enne taotluse esitamist põhjalikult tutvuda kohaldatavate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Selguse huvides ja kõikides liikmesriikides ja viinamarjakasvatuspiirkondades ühetaolise kohaldamise tagamiseks peaksid uusistutuseks lubade andmisega seotud eeskirjad hõlmama ka taotluste läbivaatamist, valikumenetlust ja lubade iga-aastast andmist. Sel viisil kohaldatakse uusistutuseks lube taotlevate tootjate suhtes samu eeskirju kogu liidus. Eeskirjade eesmärk on tagada süsteemi läbipaistev, õiglane ja õigeaegne toimimine ja vastavus veinisektori vajadustele. Ühtlasi peaksid eeskirjad kaitsma taotluse esitajaid ebavõrdsuse, liigsete viivituste ja ebaproportsionaalse halduskoormuse eest. Kuna veiniaasta algab 1. augustil, vastab uusistutuseks lubade andmine nimetatud kuupäevaks eelduste kohaselt hästi veinisektori vajadustele ja tagab, et viinapuid on võimalik istutada veel sama kalendriaasta jooksul. Tuleks kindlaks määrata sobiv kuupäev, et kõik liikmesriikide langetatud asjaomased otsused avaldataks õigeaegselt enne taotluste esitamise väljakuulutamist ja tootjad saaksid enne taotluse esitamist põhjalikult tutvuda kohaldatavate eeskirjadega.

| (5) | Kui toetuskõlblike taotlustega hõlmatud hektarite koguarv ületab märkimisväärselt liikmesriikide poolt eraldatud hektarite arvu, võib see viia olukorrani, kus suur osa taotlejatest saab ainult väikese osa taotletud hektaritest ega kasuta seetõttu vastavaid lube, mistõttu nende suhtes võidakse kohaldada karistusi. Selliste olukordade lahendamiseks on asjakohane mitte kohaldada karistusi, kui antud load vastavad pindalale, mis on väiksem kui teatav osa taotletud pindalast. Lisaks tuleks vastavate lubade kaotamise vältimiseks võimaldada liikmesriikidel kanda need üle järgmisse aastasse või jagada need sama aasta sees ümber taotlejate vahel, kelle taotlust ei rahuldatud täielikult ja kes ei keeldunud antud lubadest. |
| --- | --- |

(5)

Kui toetuskõlblike taotlustega hõlmatud hektarite koguarv ületab märkimisväärselt liikmesriikide poolt eraldatud hektarite arvu, võib see viia olukorrani, kus suur osa taotlejatest saab ainult väikese osa taotletud hektaritest ega kasuta seetõttu vastavaid lube, mistõttu nende suhtes võidakse kohaldada karistusi. Selliste olukordade lahendamiseks on asjakohane mitte kohaldada karistusi, kui antud load vastavad pindalale, mis on väiksem kui teatav osa taotletud pindalast. Lisaks tuleks vastavate lubade kaotamise vältimiseks võimaldada liikmesriikidel kanda need üle järgmisse aastasse või jagada need sama aasta sees ümber taotlejate vahel, kelle taotlust ei rahuldatud täielikult ja kes ei keeldunud antud lubadest.

| (6) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 66 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/560 (4). artiklites 3 ja 4 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse lubade andmist taasistutuseks samas põllumajanduslikus majapidamises. Ühtlasi tuleks liidu tasandil ette näha eeskirjad menetluse kohta, mida liikmesriigid peavad järgima taasistutuseks lube andes, ja ajaline raamistik, mille vältel liikmesriigid peavad kõnealused load andma. Et tootjad saaksid ületada samas põllumajanduslikus majapidamises taasistutust pärssivad fütosanitaar-, keskkonna- ja operatiivpiirangud, peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada tootjatel esitada taotlus mõistliku, kuid piiratud aja jooksul pärast väljajuurimist. Võttes arvesse taasistutuslubadega seotud taotluste esitamisest ja menetlemisest liikmesriikidele ja tootjatele tekkivat halduskoormust, peaks olema võimalik esitada taotlus lihtsustatud menetluse kaudu erijuhtudel, kus taasistutatav ala vastab väljajuuritud alale või kus ei ole tehtud otsust taasistutust käsitlevate piirangute kohta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 66 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/560 (4). artiklites 3 ja 4 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse lubade andmist taasistutuseks samas põllumajanduslikus majapidamises. Ühtlasi tuleks liidu tasandil ette näha eeskirjad menetluse kohta, mida liikmesriigid peavad järgima taasistutuseks lube andes, ja ajaline raamistik, mille vältel liikmesriigid peavad kõnealused load andma. Et tootjad saaksid ületada samas põllumajanduslikus majapidamises taasistutust pärssivad fütosanitaar-, keskkonna- ja operatiivpiirangud, peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada tootjatel esitada taotlus mõistliku, kuid piiratud aja jooksul pärast väljajuurimist. Võttes arvesse taasistutuslubadega seotud taotluste esitamisest ja menetlemisest liikmesriikidele ja tootjatele tekkivat halduskoormust, peaks olema võimalik esitada taotlus lihtsustatud menetluse kaudu erijuhtudel, kus taasistutatav ala vastab väljajuuritud alale või kus ei ole tehtud otsust taasistutust käsitlevate piirangute kohta.

| (7) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 68 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse lubade andmist enne 31. detsembrit 2015 antud istutusõiguste lubadeks muutmise alusel. Liidu tasandil tuleks kehtestada eeskirjad menetluse kohta, mida liikmesriigid peavad kõnealuseid lube andes järgima. Taotluste esitamiseks ja menetlemiseks tuleks kehtestada ajakava, et liikmesriikidel oleks võimalik võtta vastu ja töödelda muutmistaotlusi asjakohasel viisil ja õigel ajal. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 68 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse lubade andmist enne 31. detsembrit 2015 antud istutusõiguste lubadeks muutmise alusel. Liidu tasandil tuleks kehtestada eeskirjad menetluse kohta, mida liikmesriigid peavad kõnealuseid lube andes järgima. Taotluste esitamiseks ja menetlemiseks tuleks kehtestada ajakava, et liikmesriikidel oleks võimalik võtta vastu ja töödelda muutmistaotlusi asjakohasel viisil ja õigel ajal.

| (8) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 2 on sätestatud, et lube antakse tootja põllumajanduslikku majapidamisse kuuluva teatava ala jaoks, mis on taotluses kindlaks määratud. Asjakohaselt põhjendatud juhtudel peaks taotlejatel olema võimalik kõnealust kindlaks määratud ala loa kehtivusaja jooksul muuta. Teatavatel juhtudel peaks see võimalus olema siiski välistatud, et vältida viinapuude istutuslubade andmise süsteemist kõrvalehoidumist. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 2 on sätestatud, et lube antakse tootja põllumajanduslikku majapidamisse kuuluva teatava ala jaoks, mis on taotluses kindlaks määratud. Asjakohaselt põhjendatud juhtudel peaks taotlejatel olema võimalik kõnealust kindlaks määratud ala loa kehtivusaja jooksul muuta. Teatavatel juhtudel peaks see võimalus olema siiski välistatud, et vältida viinapuude istutuslubade andmise süsteemist kõrvalehoidumist.

| (9) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 4, artikli 64 lõikes 3, artikli 71 lõikes 3 ja artiklis 145 on sätestatud, et liikmesriigid peavad teavitama komisjoni viinapuude istutuslubade andmise süsteemi rakendamise teatavatest aspektidest. Tuleks kehtestada nõuded, et hõlbustada liikmesriikide poolset teabe edastamist kõnealuse süsteemi kõikide asjaomaste haldamis- ja kontrolliaspektide kohta, mis võimaldab süsteemi rakendamise asjakohast järelevalvet. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 4, artikli 64 lõikes 3, artikli 71 lõikes 3 ja artiklis 145 on sätestatud, et liikmesriigid peavad teavitama komisjoni viinapuude istutuslubade andmise süsteemi rakendamise teatavatest aspektidest. Tuleks kehtestada nõuded, et hõlbustada liikmesriikide poolset teabe edastamist kõnealuse süsteemi kõikide asjaomaste haldamis- ja kontrolliaspektide kohta, mis võimaldab süsteemi rakendamise asjakohast järelevalvet.

| (10) | Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 62 on sätestatud vajadus kehtestada viinapuude istutuslubade andmise süsteemi rakendamise kontrollisätted. On vaja üldisi kontrollieeskirju, millega selgitatakse, et peamine süsteemile vastavuse kontrolli vahend on istandusregister ja et kontrolle tuleks teostada määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 59 sätestatud üldpõhimõtete kohaselt. Kõnealused eeskirjad peaksid pakkuma liikmesriikidele üldise raamistiku riikliku tasandi üksikasjalikumate sätete väljatöötamiseks, et vältida loata istutamist ja tagada, et järgitakse istutuslubade andmise süsteemi eeskirju, sealhulgas lubade kasutamise tähtaja järgimine, väljajuurimine eeldatava taasistutuse korral ja tootjate poolt lubade saamiseks võetud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 62 on sätestatud vajadus kehtestada viinapuude istutuslubade andmise süsteemi rakendamise kontrollisätted. On vaja üldisi kontrollieeskirju, millega selgitatakse, et peamine süsteemile vastavuse kontrolli vahend on istandusregister ja et kontrolle tuleks teostada määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 59 sätestatud üldpõhimõtete kohaselt. Kõnealused eeskirjad peaksid pakkuma liikmesriikidele üldise raamistiku riikliku tasandi üksikasjalikumate sätete väljatöötamiseks, et vältida loata istutamist ja tagada, et järgitakse istutuslubade andmise süsteemi eeskirju, sealhulgas lubade kasutamise tähtaja järgimine, väljajuurimine eeldatava taasistutuse korral ja tootjate poolt lubade saamiseks võetud kohustuste täitmine.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Viinapuude istutusload

Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükis sätestatud viinapuude istutuslube antakse alates 2016. aastast käesoleva määruse kohaselt.

Load hõlmavad uusistutust, taasistutust ja muudetavaid istutusõigusi.

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 64 osutatud uusistutuseks antavaid lube antakse iga-aastaselt.

Artikkel 2

Eelnevad otsused uusistutuste jaoks eraldatava pindala kohta

1.   Kui liikmesriigid otsustavad piirata uusistutusteks eraldatavat, lubade vormis jaotatavat üldpindala vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõigetele 2 ja 3, avaldavad nad kõnealused otsused ja vastavad põhjendused hiljemalt 1. märtsiks.

2.   Kui liikmesriigid võtavad arvesse määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 65 osutatud kutseorganisatsioonide või huvitatud tootjarühmade soovitusi, tuleb kõnealused soovitused esitada läbivaatamiseks piisava ajavaruga, enne kui asjaomane liikmesriik teeb lõikes 1 osutatud otsuse. Kõnealused soovitused avaldatakse samuti.

Artikkel 3

Viinapuude uusistutust käsitlevate lubade andmise kriteeriumid

Kui liikmesriigid otsustavad kasutada uusistutuseks lubade andmisel määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kriteeriume, tuleb kõnealused otsused avaldada hiljemalt 1. märtsiks.

Esimeses lõigus nimetatud otsused hõlmavad:

| a) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 teises lõigus ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 1 loetletud ühe või enama kriteeriumi kohaldamist, sealhulgas asjakohaseid põhjendusi juhul, kui liikmesriigid otsustavad kohaldada artikli 64 lõike 1 punkti d; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 teises lõigus ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 1 loetletud ühe või enama kriteeriumi kohaldamist, sealhulgas asjakohaseid põhjendusi juhul, kui liikmesriigid otsustavad kohaldada artikli 64 lõike 1 punkti d;

| b) | lubade andmiseks riiklikul tasandil eraldatud hektarite arvu:






  i) | proportsionaalselt; |
| --- | --- | --- |

b)

lubade andmiseks riiklikul tasandil eraldatud hektarite arvu:

i)

proportsionaalselt;

| ii) | vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 3 loetletud prioriteetsuskriteeriumidele. |
| --- | --- |

ii)

vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 3 loetletud prioriteetsuskriteeriumidele.

Kui liikmesriigid kavatsevad kohaldada käesoleva artikli teise lõigu punkti b alapunktis ii osutatud prioriteetsuskriteeriume, peavad nad kindlaks määrama, millist kriteeriumi kohaldada. Liikmesriigid võivad samuti otsustada anda erineva kaalu igale valitud prioriteetsuskriteeriumile. Sellised otsused võimaldavad liikmesriikidel seada üksiktaotlused riiklikul tasandil punkti b alapunktis ii osutatud hektarite eraldamiseks pingeritta vastavalt sellele, mil määral taotlused vastavad valitud prioriteetsuskriteeriumidele.

Artikkel 4

Uusistutusi käsitlevad standardeeskirjad

Kui liikmesriigid ei avalda asjaomaseid otsuseid artiklites 2 ja 3 sätestatud tähtaegadeks, kohaldatakse vastava aasta kohta järgmisi uusistutuslubade andmisega seotud eeskirju:

| a) | uusistutusteks väljastatakse lube pindalal, mis vastab 1 %-le kogu nende territooriumi tegelikust viinapuude kasvualast, nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 1, ilma muude piiranguteta; |
| --- | --- |

a)

uusistutusteks väljastatakse lube pindalal, mis vastab 1 %-le kogu nende territooriumi tegelikust viinapuude kasvualast, nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 1, ilma muude piiranguteta;

| b) | hektarid jagatakse kõigi tingimustele vastavate taotlejate vahel proportsionaalselt pindalaga, mille jaoks nad luba taotlesid, kui taotletud pindala ületab eraldatud ala. |
| --- | --- |

b)

hektarid jagatakse kõigi tingimustele vastavate taotlejate vahel proportsionaalselt pindalaga, mille jaoks nad luba taotlesid, kui taotletud pindala ületab eraldatud ala.

Liikmesriigid tagavad, et esimese lõigu kohaselt kohaldatavate eeskirjadega seotud teave avaldatakse.

Artikkel 5

Viinapuude uusistutust käsitlevate taotluste esitamine

1.   Kui artiklites 2 ja 3 osutatud otsused või artikli 4 teises lõigus osutatud teave on avaldatud, avavad liikmesriigid hiljemalt 1. mail vähemalt ühekuulise perioodi üksiktaotluste esitamiseks.

2.   Taotluses peab olema märgitud taotleja põllumajanduslikus majapidamises asuva sellise ala täpne suurus ja asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Kui ei ole tehtud otsust artikli 2 kohaste piirangute ega artikli 3 kohaste kriteeriumide kohta, võivad liikmesriigid vabastada taotlejad nõudest märkida taotlusesse taotleja põllumajanduslikus majapidamises asuva sellise ala täpne asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt vajaduse korral lisateavet, kui see on oluline istutuslubade andmise süsteemi rakendamiseks.

3.   Kui liikmesriigid otsustavad kasutada teatavaid kriteeriume viinapuude uusistutust käsitlevate lubade andmiseks, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis c ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuskõlblikkuskriteeriumid: taotluses tuleb märkida viinamarjasaadus(ed), mida taotleja kavatseb uusistutatava(te)l ala(de)l toota, täpsustades, kas taotleja kavatseb toota üht või mitut alljärgnevat toodet:






  i) | kaitstud päritolunimetusega veinid |
| --- | --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis c ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuskõlblikkuskriteeriumid: taotluses tuleb märkida viinamarjasaadus(ed), mida taotleja kavatseb uusistutatava(te)l ala(de)l toota, täpsustades, kas taotleja kavatseb toota üht või mitut alljärgnevat toodet:

i)

kaitstud päritolunimetusega veinid

| ii) | kaitstud geograafilise tähisega veinid |
| --- | --- |

ii)

kaitstud geograafilise tähisega veinid

| iii) | geograafilise tähiseta veinid, sealhulgas veinid, millele on märgitud andmed viinamarjasordi kohta; |
| --- | --- |

iii)

geograafilise tähiseta veinid, sealhulgas veinid, millele on märgitud andmed viinamarjasordi kohta;

| b) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis e osutatud prioriteetsuskriteerium; taotlused peavad sisaldama majandusalast teavet, millega näidatakse vastava projekti majanduslikku jätkusuutlikkust ühe või mitme delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa E osas osutatud põllumajandusliku investeerimisprojekti finantsanalüüsi standardmetoodika alusel; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis e osutatud prioriteetsuskriteerium; taotlused peavad sisaldama majandusalast teavet, millega näidatakse vastava projekti majanduslikku jätkusuutlikkust ühe või mitme delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa E osas osutatud põllumajandusliku investeerimisprojekti finantsanalüüsi standardmetoodika alusel;

| c) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis f osutatud prioriteetsuskriteerium: taotlused peavad sisaldama majandusalast teavet, millega näidatakse potentsiaali konkurentsivõime suurendamiseks delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa F osas sätestatud kaalutluste alusel; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis f osutatud prioriteetsuskriteerium: taotlused peavad sisaldama majandusalast teavet, millega näidatakse potentsiaali konkurentsivõime suurendamiseks delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa F osas sätestatud kaalutluste alusel;

| d) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis g osutatud prioriteetsuskriteerium: taotlused peavad sisaldama teavet, millega näidatakse potentsiaali geograafilise tähisega toodete kvaliteedi parandamiseks delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa G osas sätestatud tingimuste alusel; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis g osutatud prioriteetsuskriteerium: taotlused peavad sisaldama teavet, millega näidatakse potentsiaali geograafilise tähisega toodete kvaliteedi parandamiseks delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa G osas sätestatud tingimuste alusel;

| e) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis h osutatud prioriteetsuskriteerium: taotlused peavad sisaldama teavet, millega näidatakse, et taotleja põllumajandusliku majapidamise suurus vastab taotluse esitamise ajal lävenditele, mille liikmesriigid kehtestavad delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa H osas esitatud sätete alusel; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis h osutatud prioriteetsuskriteerium: taotlused peavad sisaldama teavet, millega näidatakse, et taotleja põllumajandusliku majapidamise suurus vastab taotluse esitamise ajal lävenditele, mille liikmesriigid kehtestavad delegeeritud määruse (EL) 2015/560 II lisa H osas esitatud sätete alusel;

| f) | kui liikmesriigid nõuavad, et taotlejad võtaksid endale delegeeritud määruse (EL) 2015/560 I lisa A ja B osas, II lisa A, B, D, E, F ja G osas ning I osa II jaotises osutatud kohustusi seoses vastavate kriteeriumidega, peavad kõnealused kohustused sisalduma ka taotlustes. |
| --- | --- |

f)

kui liikmesriigid nõuavad, et taotlejad võtaksid endale delegeeritud määruse (EL) 2015/560 I lisa A ja B osas, II lisa A, B, D, E, F ja G osas ning I osa II jaotises osutatud kohustusi seoses vastavate kriteeriumidega, peavad kõnealused kohustused sisalduma ka taotlustes.

Kui liikmesriikidel on võimalik koguda esimese lõigu punktides a–f märgitud mis tahes andmeid otse, võivad nad vabastada taotlejad kõnealuste andmete taotlusse lisamisest.

4.   Pärast lõikes 1 osutatud taotluste esitamise perioodi möödumist teavitavad liikmesriigid toetuskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavaid taotlejaid sellest, et vastavalt liikmesriikide poolt artikli 3 kohaselt vastu võetud otsusele toetuskõlblikkuskriteeriumide kohta ei vasta nende taotlused kriteeriumidele. Kõnealused taotlused jäetakse kõrvale menetluse edasistest etappidest.

Artikkel 6

Lubade andmine viinapuude uusistutuseks

1.   Kui esitatud toetuskõlblike taotlustega kaetud üldpindala ei ületa artikli 2 lõike 1 kohaselt eraldatud pindala(sid), annavad liikmesriigid load tootjate poolt taotletud kogu pindala ulatuses.

2.   Kui esitatud toetuskõlblike taotlustega kaetud üldpindala ületab artikli 2 lõike 1 kohaselt eraldatud pindala(sid), kohaldavad liikmesriigid I lisas sätestatud valikumenetlust.

Kõnealuse valikumenetluse tulemuste põhjal annavad liikmesriigid hiljemalt 1. augustiks load väljavalitud taotlejatele. Kui toetuskõlblikke taotlusi ei ole täielikult rahuldatud, teavitatakse taotlejaid sellise otsuse põhjustest.

3.   Kui antud luba vastab vähem kui 50 %-le vastavas taotluses esitatud pindalast, võib taotleja keelduda loast ühe kuu jooksul pärast loa andmise kuupäeva.

Sellisel juhul ei kohaldata taotleja suhtes määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 3 osutatud halduskaristusi. Liikmesriigid võivad otsustada, et vastav arv hektareid eraldatakse samal aastal, hiljemalt 1. oktoobriks, nendele taotlejatele antavate lubade jaoks, kellele anti üksnes osa nende taotletud pindalast lõikes 2 osutatud valikumenetluse tulemuste kohaselt ja kes ei keeldunud vastavatest lubadest. Liikmesriigid võivad samuti otsustada eraldada kõnealused hektarid järgmisel aastal lisaks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 1 sätestatud 1 protsendile kogu nende territooriumi viinapuude kasvualast.

Artikkel 7

Piirangud taasistutuseks lubade andmisele

1.   Kui liikmesriigid otsustavad piirata taasistutuseks lubade andmist määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 3 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 4 kohaselt piirkondades, mis vastavad kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide valmistamise nõuetele, avaldavad nad kõnealused otsused hiljemalt 1. märtsiks.

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 65 osutatud kutseorganisatsioonid või huvitatud tootjarühmad annavad soovitused, mida liikmesriik peab kõnealuse artikli kohaselt arvesse võtma, tehes seda piisava ajavaruga, et neid oleks võimalik enne esimeses lõigus osutatud otsuse tegemist läbi vaadata. Asjaomane liikmesriik avaldab kõnealused soovitused.

2.   Lõikes 1 osutatud otsuseid kohaldatakse ühe aasta jooksul alates otsuste avaldamise kuupäevast.

Kui kutseorganisatsioonide või huvitatud tootjarühmade soovitus antakse kauemaks kui üheks aastaks, kuid mitte kauemaks kui kolmeks aastaks, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 65 teises lõigus, kohaldatakse kõnealuseid otsuseid samuti kuni kolm aastat.

Kui nimetatud kutseorganisatsioonid või huvitatud tootjarühmad ei esita asjaomaseid soovitusi läbivaatamiseks piisavalt aegsasti, nagu on sätestatud lõikes 1, või kui liikmesriigid ei avalda asjaomaseid otsuseid hiljemalt 1. märtsiks, annavad liikmesriigid taasistutuseks loa automaatselt, nagu on sätestatud artiklis 8.

Artikkel 8

Taasistutuseks lubade andmise menetlus

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikes 1 osutatud taotlusi taasistutuslubade saamiseks võidakse esitada igal ajal selle veiniaasta jooksul, mil toimub väljajuurimine. Liikmesriigid võivad siiski otsustada, et taotlusi taasistutuslubade saamiseks võidakse esitada kuni väljajuurimisaastale järgneva teise veiniaasta lõpuni. Kui kõnealuseid ajapiiranguid ei järgita, ei anna liikmesriigid taasistutuseks luba.

Taotluses peab olema märgitud sama taotleja põllumajanduslikus majapidamises asuva(te) väljajuuritud ala(de) ja sellis(t)e taasistutatava(te) ala(de) täpne suurus ja asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Kui ei ole otsustatud kehtestada artikli 7 kohaseid piiranguid ja taotleja ei ole võtnud delegeeritud määruse (EL) 2015/560 I lisa A ja B osa punkti 2 alapunktis b ning II lisa B osa punktis 4 ja D osas sätestatud kohustusi, võivad liikmesriigid vabastada taotlejad nõudest märkida taotluses sellis(t)e taasistutatava(te) ala(de) täpne asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt vajaduse korral lisateavet, kui see on oluline istutuslubade andmise süsteemi rakendamiseks.

Liikmesriigid annavad load automaatselt kolme kuu jooksul alates taotluste esitamisest. Liikmesriigid võivad siiski otsustada kohaldada artiklites 5 ja 6 osutatud ajavahemikke vastavalt uusistutuseks taotluste esitamise ja lubade andmise suhtes.

2.   Kui taasistutatav ala vastab samale väljajuuritud alale või kui ei kehtestata artikli 7 lõike 1 kohaseid piiranguid, võidakse riigitasandil või liikmesriigi territooriumi teatavate osade suhtes kohaldada lihtsustatud menetlust. Sel juhul võib taasistutusloa andmise kuupäevana käsitada väljajuurimiskuupäeva. Selleks esitab asjaomane tootja hiljemalt selle veiniaasta lõpuks, mil väljajuurimine toimus, järelteatise, mida käsitatakse loataotlusena.

3.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikes 2 osutatud taotlusi taasistutuslubade saamiseks võib esitada igal ajal kõnealuse aasta jooksul.

Taotlustes peab olema märgitud sama taotleja põllumajanduslikus majapidamises asuva(te) väljajuuritava(te) ala(de) ja sellis(t)e taasistutatava(te) ala(de) täpne suurus ja asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Taotlused peavad sisaldama ka kohustust juurida välja viinapuude kasvuala hiljemalt neljanda aasta lõpuks alates kuupäevast, mil istutati uued viinapuud. Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt vajaduse korral lisateavet, kui see on oluline istutuslubade andmise süsteemi rakendamiseks.

Liikmesriigid annavad load automaatselt kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest. Liikmesriigid võivad siiski otsustada kohaldada artiklites 5 ja 6 osutatud ajavahemikke vastavalt uusistutuseks taotluste esitamise ja lubade andmise suhtes.

Artikkel 9

Lubade andmise menetlus üleminekusätete kohaselt

1.   Tootjad esitavad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 68 lõike 1 kohased istutusõiguste lubadeks muutmise taotlused alates 15. septembrist 2015.

Taotlustes peab olema märgitud taotleja põllumajanduslikus majapidamises asuva sellise ala täpne suurus ja asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Liikmesriigid võivad vabastada taotlejad nõudest märkida taotlusesse taotleja põllumajanduslikus majapidamises asuva sellise ala täpne asukoht, mille jaoks luba taotletakse. Liikmesriigid võivad nõuda taotlejatelt vajaduse korral lisateavet, kui see on oluline istutuslubade andmise süsteemi rakendamiseks.

2.   Kui liikmesriigid otsustavad vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 68 lõike 1 teisele lõigule pikendada istutusõiguste lubadeks muutmise taotluste esitamise perioodi kauemaks kui 31. detsember 2015, avaldavad nad sellise otsuse hiljemalt 14. septembriks 2015.

Sellisel juhul võib tootja esitada lubadeks muutmise taotlusi alates 15. septembrist 2015 kuni liikmesriikide poolt esimese lõigu kohaselt kindlaksmääratud perioodi lõpuni.

3.   Kui liikmesriigid on kontrollinud nende istutusõiguste kehtivust, mille lubadeks muutmist vastavalt lõigetele 1 ja 2 taotletakse, annavad nad load automaatselt. Muutmistaotluse esitamise ja lubade andmise vahele jääv ajavahemik ei ületa kolme kuud. Kui taotlus esitatakse enne 31. detsembrit 2015, algab kolmekuuline ajavahemik 1. jaanuaril 2016.

Artikkel 10

Loa saanud konkreetse ala muutmine

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid taotleja soovil otsustada, et viinapuid võib istutada põllumajandusliku majapidamise muul kui konkreetsel loa saanud alal, tingimusel et uue ala suurus hektarites on sama ja et luba kehtib jätkuvalt vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikele 3.

Esimest lõiku ei kohaldata juhul, kui load on antud taotluses märgitud asukohaga seotud konkreetsetele toetuskõlblikkus- ja prioriteetsuskriteeriumidele vastavuse alusel ja muutmistaotlus hõlmab uut konkreetset ala, mis asub eespool osutatud asukohast väljaspool.

Artikkel 11

Teatised

1.   Alates 2016. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 1. märtsiks järgmised teatised:

| a) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 145 lõikes 3 osutatud viinamarjakasvatuspiirkondi käsitlev teatis, milles käsitletakse olukorda eelmise veiniaasta 31. juuli seisuga. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud kujul; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 145 lõikes 3 osutatud viinamarjakasvatuspiirkondi käsitlev teatis, milles käsitletakse olukorda eelmise veiniaasta 31. juuli seisuga. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud kujul;

| b) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 4 ja artikli 64 lõikes 3 osutatud teatised. Kõnealused teatised esitatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud kujul; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 4 ja artikli 64 lõikes 3 osutatud teatised. Kõnealused teatised esitatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud kujul;

| c) | teatis, mis hõlmab käesoleva määruse artiklis 7 osutatud, liikmesriikide määratud piiranguid samas põllumajanduslikus majapidamises taasistutamise kohta. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse VI lisas (tabel A) sätestatud kujul; |
| --- | --- |

c)

teatis, mis hõlmab käesoleva määruse artiklis 7 osutatud, liikmesriikide määratud piiranguid samas põllumajanduslikus majapidamises taasistutamise kohta. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse VI lisas (tabel A) sätestatud kujul;

| d) | käesoleva määruse artiklites 2 ja 7 osutatud kutseorganisatsioonide või huvitatud tootjarühmade ajakohastatud riiklik loetelu; |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse artiklites 2 ja 7 osutatud kutseorganisatsioonide või huvitatud tootjarühmade ajakohastatud riiklik loetelu;

| e) | teatis kindlaks tehtud ilma loata istutatud viinapuude kasvuala üldpindala, samuti loata välja juuritud alade üldpindala kohta, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikes 3. Kõnealune teatis hõlmab eelmist veiniaastat. Esimene teatis esitatakse esimest korda hiljemalt 1. märtsiks 2017 ja see hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. juulini 2016. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud kujul; |
| --- | --- |

e)

teatis kindlaks tehtud ilma loata istutatud viinapuude kasvuala üldpindala, samuti loata välja juuritud alade üldpindala kohta, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõikes 3. Kõnealune teatis hõlmab eelmist veiniaastat. Esimene teatis esitatakse esimest korda hiljemalt 1. märtsiks 2017 ja see hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. juulini 2016. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud kujul;

| f) | kui liikmesriigid otsustavad kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis h osutatud prioriteetsuskriteeriumi, delegeeritud määruses (EL) 2015/560 II lisa H osas osutatud, põllumajanduslike majapidamiste miinimum- ja maksimumsuurust käsitlevad piirmäärad. |
| --- | --- |

f)

kui liikmesriigid otsustavad kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 2 punktis h osutatud prioriteetsuskriteeriumi, delegeeritud määruses (EL) 2015/560 II lisa H osas osutatud, põllumajanduslike majapidamiste miinimum- ja maksimumsuurust käsitlevad piirmäärad.

2.   Alates 2016. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 1. novembriks järgmised teatised:

| a) | teatis, mis hõlmab uusistutuslubade saamiseks esitatud taotlusi, eelmisel veiniaastal käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 või 2 kohaselt tegelikult antud lube, lube, millest taotlejad on keeldunud, ja teistele taotlejatele käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt enne 1. oktoobrit antud lube. Kõnealused teatised esitatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud kujul; |
| --- | --- |

a)

teatis, mis hõlmab uusistutuslubade saamiseks esitatud taotlusi, eelmisel veiniaastal käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 või 2 kohaselt tegelikult antud lube, lube, millest taotlejad on keeldunud, ja teistele taotlejatele käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt enne 1. oktoobrit antud lube. Kõnealused teatised esitatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud kujul;

| b) | teatis eelmisel veiniaastal taasistutuseks antud lubade kohta, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 8. Esimene teatis esitatakse hiljemalt 1. novembriks 2016 ja see hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. juulini 2016. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse VI lisas (tabel B) sätestatud kujul; |
| --- | --- |

b)

teatis eelmisel veiniaastal taasistutuseks antud lubade kohta, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 8. Esimene teatis esitatakse hiljemalt 1. novembriks 2016 ja see hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. juulini 2016. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse VI lisas (tabel B) sätestatud kujul;

| c) | teatis eelmisel veiniaastal kehtivate istutusõiguste lubadeks muutmise alusel antud lubade kohta, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 9. Kõnealune teatis esitatakse VII lisas (tabel B) sätestatud kujul ja üksnes määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 68 lõikes 1 osutatud muutmistähtaja või liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud tähtaja lõpule järgneva aasta 1. novembrini. |
| --- | --- |

c)

teatis eelmisel veiniaastal kehtivate istutusõiguste lubadeks muutmise alusel antud lubade kohta, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 9. Kõnealune teatis esitatakse VII lisas (tabel B) sätestatud kujul ja üksnes määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 68 lõikes 1 osutatud muutmistähtaja või liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud tähtaja lõpule järgneva aasta 1. novembrini.

3.   Liikmesriigid, kes vastavad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 67 lõikes 2 sätestatud tingimustele, teavitavad komisjoni 31. juuliks 2015 oma otsusest mitte rakendada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 67 lõike 2 kohast viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi.

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 15. septembriks 2015 istutusõiguste lubadeks muutmise tähtajast vastavalt käesoleva määruse artikli 9 lõikele 2. Kõnealune teatis esitatakse käesoleva määruse VII lisas (tabel A) sätestatud kujul.

5.   Käesolevas artiklis osutatud teatised, teave ja loetelud esitatakse komisjonile kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (5).

6.   Kui liikmesriik ei täida lõigetes 1–4 sätestatud nõudeid või kui asjaomane teave näib vale, võib komisjon seoses veinisektoriga peatada osa või kõik määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 17 osutatud igakuistest maksetest, kuni teatis on nõuetekohaselt esitatud.

7.   Liikmesriigid säilitavad esitatud teavet käesoleva artikli kohaselt vähemalt kümme aastat alates veiniaastast, mil teave esitati.

8.   Käesolevas artiklis sätestatud kohustused ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1337/2011 (6).

Artikkel 12

Kontrollid

1.   Liikmesriigid rakendavad kontrolle vajalikul määral, et tagada määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise III peatükis, delegeeritud määruses (EL) 2015/560 ja käesolevas määruses sätestatud viinapuude istutuslubade andmise süsteemi eeskirjade nõuetekohane kohaldamine.

2.   Et kontrollida vastavust lõikes 1 osutatud eeskirjadele, kasutavad liikmesriigid määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 145 nimetatud istandusregistrit.

3.   Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklit 59 kohaldatakse mutatis mutandis viinapuude istutuslubade andmise süsteemi suhtes.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560, 15. detsember 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinapuude istutuslubade andmise süsteemiga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 792/2009, 31. august 2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (ELT L 228, 1.9.2009, lk 3).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1337/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ (ELT L 347, 30.12.2011, lk 7).

6

---

I LISA

Artikli 6 lõikes 2 osutatud valikumenetlus

A.   ERALDAMINE PROPORTSIONAALSEL ALUSEL

Selliste uusistutuseks eraldatud hektarite koguarv, mida liikmesriigid on otsustanud eraldada proportsionaalselt kõikidele taotlejatele riigi tasandil, nagu on osutatud artikli 3 punkti b alapunktis i, jagatakse individuaalsete toetuskõlblike taotluste vahel artiklis 2 osutatud võimalikke piiranguid arvestades järgmise valemi kohaselt:

A1 = Ar * (%Pr * Tar/Tap)

| A1 | = | individuaalsele taotlejale proportsionaalselt antud luba (hektarites) |
| --- | --- | --- |
| Ar | = | tootja taotluses märgitud pindala (hektarites) |
| %Pr | = | osa proportsionaalselt eraldatavast saadaolevast kogupindalast |
| Tar | = | lubadega eraldatud kogupindala (hektarites) |
| Tap | = | tootjate taotletav pindala kokku (hektarites) |

A1

=

individuaalsele taotlejale proportsionaalselt antud luba (hektarites)

Ar

=

tootja taotluses märgitud pindala (hektarites)

%Pr

=

osa proportsionaalselt eraldatavast saadaolevast kogupindalast

Tar

=

lubadega eraldatud kogupindala (hektarites)

Tap

=

tootjate taotletav pindala kokku (hektarites)

B.   ERALDAMINE PRIORITEETSUSKRITEERIUMIDE ALUSEL

See osa uusistutuseks eraldatud hektarite koguarvust, mida liikmesriigid on otsustanud jaotada riigi tasandil vastavalt prioriteetsuskriteeriumidele, nagu on osutatud artikli 3 punkti b alapunktis ii, jagatakse individuaalsete toetuskõlblike taotluste vahel järgmiselt.

| a) | Liikmesriigid valivad riigi tasandil prioriteetsuskriteeriumid ja võivad omistada kõigile valitud kriteeriumidele samaväärse või erineva tähtsuse. Liikmesriigid võivad kohaldada ühtset tähtsuse määramise meetodit kogu riigi tasandil või omistada kriteeriumidele liikmesriigi territooriumil asuvatel eri aladel erineva tähtsuse.
  Kui liikmesriigid omistavad kõikidele riigi tasandil valitud kriteeriumidele sama tähtsuse, määratakse iga kriteeriumi väärtuseks üks (1).
  Kui liikmesriigid omistavad riigi tasandil valitud kriteeriumidele eri tähtsuse, määratakse iga kriteeriumi väärtus vahemikus nullist (0) üheni (1) ja kõikide üksikute väärtuste summa peab alati võrduma ühega (1).
  Kui nimetatud kriteeriumidele tähtsuse omistamine on liikmesriigi territooriumil asuvatel eri aladel erinev, määratakse iga ala iga kriteeriumi väärtus vahemikus nullist (0) üheni (1). Sel juhul peab iga ala kõikide valitud kriteeriumide üksikute väärtuste summa alati võrduma ühega (1). |
| --- | --- |

a)

Liikmesriigid valivad riigi tasandil prioriteetsuskriteeriumid ja võivad omistada kõigile valitud kriteeriumidele samaväärse või erineva tähtsuse. Liikmesriigid võivad kohaldada ühtset tähtsuse määramise meetodit kogu riigi tasandil või omistada kriteeriumidele liikmesriigi territooriumil asuvatel eri aladel erineva tähtsuse.

Kui liikmesriigid omistavad kõikidele riigi tasandil valitud kriteeriumidele sama tähtsuse, määratakse iga kriteeriumi väärtuseks üks (1).

Kui liikmesriigid omistavad riigi tasandil valitud kriteeriumidele eri tähtsuse, määratakse iga kriteeriumi väärtus vahemikus nullist (0) üheni (1) ja kõikide üksikute väärtuste summa peab alati võrduma ühega (1).

Kui nimetatud kriteeriumidele tähtsuse omistamine on liikmesriigi territooriumil asuvatel eri aladel erinev, määratakse iga ala iga kriteeriumi väärtus vahemikus nullist (0) üheni (1). Sel juhul peab iga ala kõikide valitud kriteeriumide üksikute väärtuste summa alati võrduma ühega (1).

| b) | Liikmesriigid hindavad iga individuaalse toetuskõlbliku taotluse puhul, kuivõrd see vastab valitud prioriteetsuskriteeriumidele. Igale prioriteetsuskriteeriumile vastavuse taseme hindamiseks koostavad liikmesriigid riigi tasandil ühtse hindamisskaala, mille alusel antakse igale taotlusele iga kriteeriumiga seotud punkte.
  Ühtses hindamisskaalas määratakse eelnevalt kindlaks iga kriteeriumile vastavuse tasemega seotud punktide arv, täpsustades ühtlasi ka iga konkreetse kriteeriumi iga elemendiga seotud punktide arvu. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid hindavad iga individuaalse toetuskõlbliku taotluse puhul, kuivõrd see vastab valitud prioriteetsuskriteeriumidele. Igale prioriteetsuskriteeriumile vastavuse taseme hindamiseks koostavad liikmesriigid riigi tasandil ühtse hindamisskaala, mille alusel antakse igale taotlusele iga kriteeriumiga seotud punkte.

Ühtses hindamisskaalas määratakse eelnevalt kindlaks iga kriteeriumile vastavuse tasemega seotud punktide arv, täpsustades ühtlasi ka iga konkreetse kriteeriumi iga elemendiga seotud punktide arvu.

| c) | Liikmesriigid koostavad riigi tasandil individuaalsete taotluste pingerea vastavalt sellele, milline punktisumma on igale taotlusele antud punktis b osutatud vastavuse või vastavuse taseme alusel ja, vajaduse korral, punktis a osutatud kriteeriumide tähtsuse alusel. Selleks kasutavad nad järgmist valemit:
  Pt = W1 * Pt1 + W2 * Pt2 + ... + Wn * Ptn








  Pt | = | konkreetsele individuaalsele taotlusele antud punktisumma |
| --- | --- | --- | --- |
| W1, W2..., Wn | = | kriteeriumide 1, 2, ..., n tähtsuse osakaal |
| Pt1, Pt2..., Ptn | = | taotluse kriteeriumidele 1, 2, ... n vastavuse tase |

c)

Liikmesriigid koostavad riigi tasandil individuaalsete taotluste pingerea vastavalt sellele, milline punktisumma on igale taotlusele antud punktis b osutatud vastavuse või vastavuse taseme alusel ja, vajaduse korral, punktis a osutatud kriteeriumide tähtsuse alusel. Selleks kasutavad nad järgmist valemit:

Pt = W1 * Pt1 + W2 * Pt2 + ... + Wn * Ptn

Pt

=

konkreetsele individuaalsele taotlusele antud punktisumma

W1, W2..., Wn

=

kriteeriumide 1, 2, ..., n tähtsuse osakaal

Pt1, Pt2..., Ptn

=

taotluse kriteeriumidele 1, 2, ... n vastavuse tase

Selliste pindalade puhul, mille tähtsuse osakaal on kõigi prioriteetsuskriteeriumide osas null, antakse kõigile toetuskõlblikele taotlustele vastavuse taseme eest maksimumpunktid.

| d) | Liikmesriigid annavad individuaalsetele taotlejatele load punktis c nimetatud pingerea alusel ja seni, kuni kõik prioriteetsuskriteeriumide järgi eraldatavad hektarid on jagatud. Luba antakse taotleja soovitud hektarite koguarvule enne loa andmist pingereas järgmisele taotlejale.
  Kui eraldatavad hektarid ammendatakse pingerea sellisel astmel, kus mitmel taotlusel on sama arv punkte, jaotatakse järelejäänud hektarid proportsionaalselt nende taotluste vahel. |
| --- | --- |

d)

Liikmesriigid annavad individuaalsetele taotlejatele load punktis c nimetatud pingerea alusel ja seni, kuni kõik prioriteetsuskriteeriumide järgi eraldatavad hektarid on jagatud. Luba antakse taotleja soovitud hektarite koguarvule enne loa andmist pingereas järgmisele taotlejale.

Kui eraldatavad hektarid ammendatakse pingerea sellisel astmel, kus mitmel taotlusel on sama arv punkte, jaotatakse järelejäänud hektarid proportsionaalselt nende taotluste vahel.

| e) | Kui vastavalt A osale ja B osa punktidele a, b, c ja d lube andes saavutatakse piir kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nõuetele vastava või ilma geograafilise tähiseta teatava piirkonna või ala suhtes, ei rahuldata enam kõnealusest piirkonnast või alalt pärit taotlusi. |
| --- | --- |

e)

Kui vastavalt A osale ja B osa punktidele a, b, c ja d lube andes saavutatakse piir kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise nõuetele vastava või ilma geograafilise tähiseta teatava piirkonna või ala suhtes, ei rahuldata enam kõnealusest piirkonnast või alalt pärit taotlusi.

---

II LISA

Artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud teatis

Tabel

Viinamarjakasvatuspiirkondade ülevaade

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Veiniaasta | |
| Alad/piirkonnad | Viinapuude tegelik istutusala (ha), mis on toetuskõlblik järgmise toodangu jaoks (3): |
| kaitstud päritolunimetusega (KPN) vein (1) | kaitstud geograafilise tähisega (KGT) vein (2) | vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d ja mis asub KPN-iga/KGT-ga hõlmatud piirkonnas | vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d ja mis asub väljaspool KPN-iga/KGT-ga hõlmatud piirkonda | Kokku |
| ja mis sisalduvad 2. veerus | ja mis ei sisaldu 2. veerus |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| ... | | | | | | |
| Liikmesriigis kokku | | | | | | |
| NB! Väärtused tuleb esitada veergudes nii, et (7) = (2) + (4) + (5) + (6). |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Veiniaasta

Alad/piirkonnad

Viinapuude tegelik istutusala (ha), mis on toetuskõlblik järgmise toodangu jaoks (3):

kaitstud päritolunimetusega (KPN) vein (1)

kaitstud geograafilise tähisega (KGT) vein (2)

vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d ja mis asub KPN-iga/KGT-ga hõlmatud piirkonnas

vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d ja mis asub väljaspool KPN-iga/KGT-ga hõlmatud piirkonda

Kokku

ja mis sisalduvad 2. veerus

ja mis ei sisaldu 2. veerus

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

1

2

...

Liikmesriigis kokku

NB! Väärtused tuleb esitada veergudes nii, et (7) = (2) + (4) + (5) + (6).

Teatise esitamise tähtpäev: 1. märts (esmakordselt: 1. märtsiks 2016).

---

(1)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka kaitstud geograafilise tähisega veini või ilma geograafilise tähiseta veini tootmiseks.

(2)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka kaitstud päritolunimetusega veini ja ilma geograafilise tähiseta veini (3. veerg) või üksnes kaitstud geograafilise tähisega veini ja ilma geograafilise tähiseta veini tootmiseks (4. veerg). Ükski 3. ja 4. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 5. ja 6. veerus.

(3)  Andmed kajastavad eelmise veiniaasta 31. juuli seisu.

---

III LISA

Artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud teatis

Tabel A

Uusistutusload – osakaal

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Aasta | |
| Tegelik istutusala (ha) (eelmise 31. juuli seisuga) | |
| Riigi tasandil kohaldatav osakaal | |
| Uusistutusteks riigi tasandil eraldatav kogupindala (ha) kehtestatud osakaalu (%) alusel | |
| Põhjendused osakaalu piiramisele riigi tasandil (kui see on alla 1 %) |
| Eelmisest aastast artikli 6 lõike 3 kohaselt üle kantud kogupindala (ha) | |
| Uusistutusteks riigi tasandil eraldatav kogupindala (ha) | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Aasta

Tegelik istutusala (ha) (eelmise 31. juuli seisuga)

Riigi tasandil kohaldatav osakaal

Uusistutusteks riigi tasandil eraldatav kogupindala (ha) kehtestatud osakaalu (%) alusel

Põhjendused osakaalu piiramisele riigi tasandil (kui see on alla 1 %)

Eelmisest aastast artikli 6 lõike 3 kohaselt üle kantud kogupindala (ha)

Uusistutusteks riigi tasandil eraldatav kogupindala (ha)

Teatise tähtaeg: 1. märts (esmakordselt: 1. märtsiks 2016).

Tabel B

Uusistutusload – geograafilised piirangud

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Aasta | |
| Kui see on asjakohane, asjaomasel geograafilisel tasandil kehtestatud piirangud |
| A. | piirkonna kaupa, kui see on asjakohane |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Aasta

Kui see on asjakohane, asjaomasel geograafilisel tasandil kehtestatud piirangud

A.

piirkonna kaupa, kui see on asjakohane

Piiratud ala

piirkond 1

piirkond 2

...

| B. | allpiirkonna kaupa, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

B.

allpiirkonna kaupa, kui see on asjakohane

Piiratud ala

allpiirkond 1

allpiirkond 2

...

| C. | KPN-iga/KGT-ga hõlmatud ala kaupa, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

C.

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud ala kaupa, kui see on asjakohane

Piiratud ala

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud ala 1

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud ala 2

...

| D. | KPN-iga/KGT-ga hõlmamata ala kaupa, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

D.

KPN-iga/KGT-ga hõlmamata ala kaupa, kui see on asjakohane

Piiratud ala

KPN-iga/KGT-ga hõlmamata ala 1

KPN-iga/KGT-ga hõlmamata ala 2

...

NB! Käesolevale tabelile tuleb lisada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõikes 3 osutatud asjakohased põhjendused.

Teatise tähtaeg: 1. märts (esmakordselt: 1. märtsiks 2016).

Tabel C

Uusistustusload – avaldatud otsused asjaomase geograafilise tasandi toetuskõlblikkuskriteeriumide kohta

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Aasta | |
| Toetuskõlblikkuskriteeriumid, kui see on asjakohane |
| Toetuskõlblikkuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 1 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 1 teine lõik | Liikmesriigi valitud: Jah/Ei | Kui vastasite jah, märkige vajaduse korral asjaomane geograafiline tasand: |
| Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt a | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt b | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt c | | KPN-iga hõlmatud ala 1;
  KPN-iga hõlmatud ala 2;
  ... |
| Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 1 teine lõik | | KGT-ga hõlmatud ala 1;
  KGT-ga hõlmatud ala 2;
  ... |
| Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt d | Liikmesriigi valitud: Jah/Ei | Kui vastasite jah seoses artikli 64 lõike 1 punktiga d, märkige vajaduse korral konkreetne geograafiline tasand: |
| Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2 |
| Artikli 64 lõike 2 punkt a | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt b | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt c | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt d | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt e | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt f | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt g | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| Artikli 64 lõike 2 punkt h | | piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;
  piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;
  ... |
| NB!

  Kui vastasite jah seoses artikli 64 lõike 1 punktiga d, tuleb käesolevale tabelile lisada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis d ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 5 osutatud asjakohased põhjendused: |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Aasta

Toetuskõlblikkuskriteeriumid, kui see on asjakohane

Toetuskõlblikkuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 1 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 1 teine lõik

Liikmesriigi valitud: Jah/Ei

Kui vastasite jah, märkige vajaduse korral asjaomane geograafiline tasand:

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt a

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt b

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt c

KPN-iga hõlmatud ala 1;

KPN-iga hõlmatud ala 2;

...

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 1 teine lõik

KGT-ga hõlmatud ala 1;

KGT-ga hõlmatud ala 2;

...

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punkt d

Liikmesriigi valitud: Jah/Ei

Kui vastasite jah seoses artikli 64 lõike 1 punktiga d, märkige vajaduse korral konkreetne geograafiline tasand:

Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2

Artikli 64 lõike 2 punkt a

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt b

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt c

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt d

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt e

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt f

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt g

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

Artikli 64 lõike 2 punkt h

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1;

piirkond, allpiirkond, KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2;

...

NB!

Kui vastasite jah seoses artikli 64 lõike 1 punktiga d, tuleb käesolevale tabelile lisada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõike 1 punktis d ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõikes 5 osutatud asjakohased põhjendused:

Teatise tähtaeg: 1. märts (esmakordselt: 1. märtsiks 2016).

Tabel D

Uusistustusload – avaldatud otsused asjaomase geograafilise tasandi proportsionaalse jagamise ja prioriteetsuskriteeriumide kohta

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Aasta | |
| Uusistutusteks riigi tasandil eraldatav kogupindala (ha) | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Aasta

Uusistutusteks riigi tasandil eraldatav kogupindala (ha)

1.   Proportsionaalne jagamine, kui see on asjakohane

| Riigi tasandil proportsionaalselt eraldatav osa pindalast | |
| --- | --- |
| Hektarite arv | |

Riigi tasandil proportsionaalselt eraldatav osa pindalast

Hektarite arv

2.   Prioriteetsuskriteeriumid, kui see on asjakohane

| Riigi tasandil prioriteetsuskriteeriumide alusel eraldatav osa pindalast | |
| --- | --- |
| Hektarite arv | |
| Teave riigi tasandil kehtestatud ühtse hindamisskaala kohta, millega hinnatakse individuaalsete taotluste vastavuse taset valitud prioriteetsuskriteeriumidele (väärtuste vahemik, miinimum- ja maksimumväärtus jne): |

Riigi tasandil prioriteetsuskriteeriumide alusel eraldatav osa pindalast

Hektarite arv

Teave riigi tasandil kehtestatud ühtse hindamisskaala kohta, millega hinnatakse individuaalsete taotluste vastavuse taset valitud prioriteetsuskriteeriumidele (väärtuste vahemik, miinimum- ja maksimumväärtus jne):

2.1.   Kui prioriteetsuskriteeriume kohaldatakse riigi tasandil alasid eristamata

Valitud prioriteetsuskriteeriumid ja nende tähtsus

| Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2
  ning
  delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik | Artikli 64 lõike 2 punkt a (1) | Artikli 64 lõike 2 punkt a (2) | Artikli 64 lõike 2 punkt b | Artikli 64 lõike 2 punkt c | Artikli 64 lõike 2 punkt d | Artikli 64 lõike 2 punkt e | Art 64 lõike 2 punkt f | Art 64 lõike 2 punkt g | Art 64 lõike 2 punkt h | Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tähtsus (0–1) | | | | | | | | | | | |

Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2

ning

delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik

Artikli 64 lõike 2 punkt a (1)

Artikli 64 lõike 2 punkt a (2)

Artikli 64 lõike 2 punkt b

Artikli 64 lõike 2 punkt c

Artikli 64 lõike 2 punkt d

Artikli 64 lõike 2 punkt e

Art 64 lõike 2 punkt f

Art 64 lõike 2 punkt g

Art 64 lõike 2 punkt h

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (3)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (4)

Tähtsus (0–1)

2.2.   Kui prioriteetsuskriteeriume kohaldatakse riigitasandil alasid eristades

2.2.1.   1. ala: (kirjeldage 1. ala territoriaalseid piire)

Valitud prioriteetsuskriteeriumid ja nende tähtsus

(Kui kõnealuse ala kohta ei ole kriteeriume valitud, märkige kõikidesse allolevatesse veergudesse null)

| Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2
  ning
  delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik | Artikli 64 lõike 2 punkt a (5) | Artikli 64 lõike 2 punkt a (6) | Artikli 64 lõike 2 punkt b | Artikli 64 lõike 2 punkt c | Artikli 64 lõike 2 punkt d | Artikli 64 lõike 2 punkt e | Art 64 lõike 2 punkt f | Art 64 lõike 2 punkt g | Art 64 lõike 2 punkt h | Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (7) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tähtsus (0–1) | | | | | | | | | | | |

Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2

ning

delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik

Artikli 64 lõike 2 punkt a (5)

Artikli 64 lõike 2 punkt a (6)

Artikli 64 lõike 2 punkt b

Artikli 64 lõike 2 punkt c

Artikli 64 lõike 2 punkt d

Artikli 64 lõike 2 punkt e

Art 64 lõike 2 punkt f

Art 64 lõike 2 punkt g

Art 64 lõike 2 punkt h

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (7)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (8)

Tähtsus (0–1)

...

2.2.n.   Ala n (kirjeldage ala n territoriaalseid piire)

Valitud prioriteetsuskriteeriumid ja nende tähtsus

(Kui kõnealuse ala kohta ei ole kriteeriume valitud, märkige kõikidesse allolevatesse veergudesse null)

| Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2
  ning
  delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik | Artikli 64 lõike 2 punkt a (9) | Artikli 64 lõike 2 punkt a (10) | Artikli 64 lõike 2 punkt b | Artikli 64 lõike 2 punkt c | Artikli 64 lõike 2 punkt d | Artikli 64 lõike 2 punkt e | Art 64 lõike 2 punkt f | Art 64 lõike 2 punkt g | Art 64 lõike 2 punkt h | Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (11) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tähtsus (0–1) | | | | | | | | | | | |

Prioriteetsuskriteeriumid – määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 64 lõige 2

ning

delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik

Artikli 64 lõike 2 punkt a (9)

Artikli 64 lõike 2 punkt a (10)

Artikli 64 lõike 2 punkt b

Artikli 64 lõike 2 punkt c

Artikli 64 lõike 2 punkt d

Artikli 64 lõike 2 punkt e

Art 64 lõike 2 punkt f

Art 64 lõike 2 punkt g

Art 64 lõike 2 punkt h

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (11)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artikli 2 lõike 3 teine lõik (12)

Tähtsus (0–1)

Teatise tähtaeg: 1. märts (esmakordselt: 1. märtsiks 2016).

---

(1)  Uus turule siseneja (NB! kriteeriume „uus turule siseneja” ja „noor tootja” ei või valida samaaegselt, kohaldada võib vaid üht neist).

(2)  Noor tootja.

(3)  Tootja varasem käitumine.

(4)  Sotsiaalse eesmärgiga mittetulundusühendused, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muude kuriteoliikidega.

(5)  Uus turule siseneja (NB! kriteeriume „uus turule siseneja” ja „noor tootja” ei või valida samaaegselt, kohaldada võib vaid üht neist).

(6)  Noor tootja.

(7)  Tootja varasem käitumine.

(8)  Sotsiaalse eesmärgiga mittetulundusühendused, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muude kuriteoliikidega.

(9)  Uuus turule siseneja (NB! kriteeriume „uus turule siseneja” ja „noor tootja” ei või valida samaaegselt, kohaldada võib vaid üht neist).

(10)  Noor tootja.

(11)  Tootja varasem käitumine.

(12)  Sotsiaalse eesmärgiga mittetulundusühendused, kes on saanud oma valdusse maad, mis on konfiskeeritud seoses terrorismi või muude kuriteoliikidega.

---

IV LISA

Artikli 11 lõike 1 punktis e osutatud teatis

Tabel

Vastava loata pärast 31. detsembrit 2015 istutatud alad ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 71 lõike 3 kohaselt välja juuritud alad

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Veiniaasta või ajavahemik (1) | |
| Alad/piirkonnad | Vastava istutusloata pärast 31. detsembrit 2015 istutatud alad (ha) |
| Tootjate poolt veiniaastal välja juuritud alad | Liikmesriigi poolt veiniaastal välja juuritud alad | Ülevaade loata istutatud kogupindalast, mida ei olnud veiniaasta lõpuks veel välja juuritud |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| ... | | | |
| Liikmesriigis kokku | | | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Veiniaasta või ajavahemik (1)

Alad/piirkonnad

Vastava istutusloata pärast 31. detsembrit 2015 istutatud alad (ha)

Tootjate poolt veiniaastal välja juuritud alad

Liikmesriigi poolt veiniaastal välja juuritud alad

Ülevaade loata istutatud kogupindalast, mida ei olnud veiniaasta lõpuks veel välja juuritud

(1)

(2)

(3)

(4)

1

2

...

Liikmesriigis kokku

Teatise esitamise tähtpäev: teatise esitamise tähtpäev on 1. märts.

---

(1)  Esimeses teatises, mis tuleb edastada 1. märtsiks 2017, esitatakse andmed ajavahemiku 1. jaanuarist 2016 kuni 31. juulini 2016 kohta. Kõikides järgmistes teatistes esitatud andmed hõlmavad teatise saatmisele eelnenud veiniaastat.

---

V LISA

Artikli 11 lõike 2 punktis a osutatud teatised

Tabel A

Taotlejate soovitud uusistutusload

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Aasta | |
| Alad/piirkonnad | Selliste uusistutuste jaoks taotletud hektarite arv, mis asuvad järgmise toodangu jaoks toetuskõlblikul alal: |
| KPN-iga vein (1) | KGT-ga vein (2) | ainult vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d | Kokku |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| ... | | | | |
| Liikmesriigis kokku | | | | |
| Kui geograafilisel tasandil kohaldatakse piiranguid (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõige 2): |
| asjaomase KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala kohta | Taotletud ala (ha) |
| (1) | (2) |
| KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1 | |
| KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2 | |
| ... | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Aasta

Alad/piirkonnad

Selliste uusistutuste jaoks taotletud hektarite arv, mis asuvad järgmise toodangu jaoks toetuskõlblikul alal:

KPN-iga vein (1)

KGT-ga vein (2)

ainult vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d

Kokku

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1

2

...

Liikmesriigis kokku

Kui geograafilisel tasandil kohaldatakse piiranguid (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõige 2):

asjaomase KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala kohta

Taotletud ala (ha)

(1)

(2)

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2

...

Teatise tähtaeg: 1. november (esmakordselt: 1. novembriks 2016).

Tabel B

Uusistutuseks tegelikult antud load ja alad, millest keelduti

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Asjaomane aasta | |
| Alad/piirkonnad | Selliste uusistutuste jaoks tegelikult eraldatud hektarite arv, mis asuvad järgmise toodangu jaoks toetuskõlblikul alal: | Ala, millest taotlejad keeldusid (artikli 6 lõige 3) (ha) |
| KPN-iga vein (3) | KGT-ga vein (4) | ainult vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d | Kokku |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 1 | | | | | |
| 2 | | | | | |
| ... | | | | | |
| Liikmesriigis kokku | | | | | |
| Ala, millest taotlejad keeldusid (artikli 6 lõige 3): | | | | | |
| Kui geograafilisel tasandil kohaldatakse piiranguid (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõige 2): |
| asjakohase KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala kohta | Eraldatud ala (ha) | Ala, millest taotlejad keeldusid (artikli 6 lõige 3) (ha) | Taotletud ala, mida liikmesriik ei eraldanud (ha), kuna see: |
| asub kehtestatud piiridest väljaspool | ei vasta toetuskõlblikkuskriteeriumidele |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1 | | | | |
| KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2 | | | | |
| ... | | | | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Asjaomane aasta

Alad/piirkonnad

Selliste uusistutuste jaoks tegelikult eraldatud hektarite arv, mis asuvad järgmise toodangu jaoks toetuskõlblikul alal:

Ala, millest taotlejad keeldusid (artikli 6 lõige 3) (ha)

KPN-iga vein (3)

KGT-ga vein (4)

ainult vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d

Kokku

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

1

2

...

Liikmesriigis kokku

Ala, millest taotlejad keeldusid (artikli 6 lõige 3):

Kui geograafilisel tasandil kohaldatakse piiranguid (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 63 lõige 2):

asjakohase KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala kohta

Eraldatud ala (ha)

Ala, millest taotlejad keeldusid (artikli 6 lõige 3) (ha)

Taotletud ala, mida liikmesriik ei eraldanud (ha), kuna see:

asub kehtestatud piiridest väljaspool

ei vasta toetuskõlblikkuskriteeriumidele

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 1

KPN-iga/KGT-ga hõlmatud/hõlmamata ala 2

...

Teatise tähtaeg: 1. november (esmakordselt: 1. novembriks 2016).

---

(1)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka kaitstud geograafilise tähisega veini või ilma geograafilise tähiseta veini tootmiseks; ükski 2. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 3. veerus.

(2)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka ilma geograafilise tähiseta veini, kuid mitte kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks; ükski 3. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 4. veerus.

(3)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka kaitstud geograafilise tähisega veini või ilma geograafilise tähiseta veini tootmiseks; ükski 2. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 3. veerus.

(4)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka ilma geograafilise tähiseta veini, kuid mitte kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks; ükski 3. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 4. veerus.

---

VI LISA

Artikli 11 lõike 1 punktis c ja lõike 2 punktis b nimetatud teatised

Tabel A

Taasistutusload – kohaldatavad piirangud

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Aasta | |
| Vajaduse korral märkige liikmesriikide kehtestatud, taasistutust hõlmavad piirangud asjaomaste KPN-iga/KGT-ga hõlmatud alade jaoks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikes 3 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artiklis 4: |
| KPN-iga hõlmatud ala, kui see on asjakohane | Piirangu ulatus (T (1)/P (2)) |
| KPN-iga hõlmatud ala 1 | |
| KPN-iga hõlmatud ala 2 | |
| ... | |
| KGT-ga hõlmatud ala, kui see on asjakohane | Piirangu ulatus (T (1)/P (2)) |
| KGT-ga hõlmatud ala 1 | |
| KGT-ga hõlmatud ala 2 | |
| ... | |
| Muu teave, mida peetakse asjakohaseks kõnealuseid piiranguid hõlmavate taotluste selgitamisel: |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Aasta

Vajaduse korral märkige liikmesriikide kehtestatud, taasistutust hõlmavad piirangud asjaomaste KPN-iga/KGT-ga hõlmatud alade jaoks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikes 3 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/560 artiklis 4:

KPN-iga hõlmatud ala, kui see on asjakohane

Piirangu ulatus (T (1)/P (2))

KPN-iga hõlmatud ala 1

KPN-iga hõlmatud ala 2

...

KGT-ga hõlmatud ala, kui see on asjakohane

Piirangu ulatus (T (1)/P (2))

KGT-ga hõlmatud ala 1

KGT-ga hõlmatud ala 2

...

Muu teave, mida peetakse asjakohaseks kõnealuseid piiranguid hõlmavate taotluste selgitamisel:

Teatise tähtaeg: 1. märts (esmakordselt: 1. märtsiks 2016).

Tabel B

Taasistutuseks tegelikult antud load

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Veiniaasta | |
| Alad/piirkonnad | Selliste taasistutuste jaoks tegelikult eraldatud hektarite arv, mis asuvad järgmise toodangu jaoks toetuskõlblikul alal: |
| KPN-iga vein (3) | KGT-ga vein (4) | vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d | Kokku |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| ... | | | | |
| Liikmesriigis kokku | | | | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Veiniaasta

Alad/piirkonnad

Selliste taasistutuste jaoks tegelikult eraldatud hektarite arv, mis asuvad järgmise toodangu jaoks toetuskõlblikul alal:

KPN-iga vein (3)

KGT-ga vein (4)

vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d

Kokku

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1

2

...

Liikmesriigis kokku

Teatise tähtaeg: 1. november (esmakordselt: 1. novembriks 2016).

NB!

Esimeses teatises, mis tuleb edastada 1. novembriks 2016, esitatakse andmed ajavahemiku 1. jaanuarist 2016 kuni 31. juulini 2016 kohta. Kõikides järgmistes teatistes esitatud andmed hõlmavad teatise saatmisele eelnenud veiniaastat.

---

(1)

Täielik (T): piirang on absoluutne ja kehtestatud piirangutega vastuolus olevad taasistutused on täielikult keelatud.

(2)

Osaline (P): piirang ei ole absoluutne ja kehtestatud piirangutega vastuolus olevad taasistutused on liikmesriigi otsustatud ulatuses osaliselt lubatud.

(3)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka kaitstud geograafilise tähisega veini või ilma geograafilise tähiseta veini tootmiseks; ükski 2. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 3. veerus.

(4)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka ilma geograafilise tähiseta veini, kuid mitte kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks; ükski 3. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 4. veerus.

---

VII LISA

Artikli 11 lõikes 4 ja lõike 2 punktis c nimetatud teatised

Tabel A

Enne 31. detsembrit 2015 antud ja lubadeks muudetud istutusõigused – muutmise tähtaeg

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Muutmise tähtaeg | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Muutmise tähtaeg

Teatise tähtaeg: ainult üks teatis hiljemalt 15. septembriks 2015.

Tabel B

Enne 31. detsembrit 2015 antud ja lubadeks muudetud istutusõigused – tegelikult antud load

| Liikmesriik |
| --- |
| Teatise kuupäev | |
| Veiniaasta | |
| Alad/piirkonnad | Selliste alade jaoks tegelikult eraldatud hektarite arv, mis on toetuskõlblikud järgmise toodangu jaoks: |
| KPN-iga vein (1) | KGT-ga vein (2) | vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d | Kokku |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| ... | | | | |
| Liikmesriigis kokku | | | | |

Liikmesriik

Teatise kuupäev

Veiniaasta

Alad/piirkonnad

Selliste alade jaoks tegelikult eraldatud hektarite arv, mis on toetuskõlblikud järgmise toodangu jaoks:

KPN-iga vein (1)

KGT-ga vein (2)

vein, millel ei ole KPN-i/KGT-d

Kokku

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1

2

...

Liikmesriigis kokku

Teatise tähtaeg: 1. november (esmakordselt: 1. novembriks 2016).

NB!

Käesolev tabel tuleb esitada iga veiniaasta kohta (n-1 aasta 1. augustist kuni teatise esitamise aasta 31. juulini) määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 68 lõikes 1 osutatud tähtajale või liikmesriigi poolt käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt kehtestatud ja käesoleva lisa tabelis A märgitud tähtajale järgneva aasta 1. novembriks.

---

(1)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka KGT-ga veini või ilma geograafilise tähiseta veini tootmiseks; ükski 2. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 3. veerus.

(2)  Sellised alad võivad olla toetuskõlblikud ka ilma geograafilise tähiseta veini, kuid mitte KPN-iga veini tootmiseks; ükski 3. veerus esitatud aladest ei või sisalduda 4. veerus.

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/562,

8. aprill 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 347/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmäärus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite tüübikinnituse nõudeid seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemidega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (2) ette nähtud tüübikinnitusmenetluse eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (2) ette nähtud tüübikinnitusmenetluse eesmärkide saavutamiseks.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite tüübikinnituse põhinõuded seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemide paigaldamisega. Sellise tüübikinnituse jaoks on vaja kehtestada spetsiaalsed menetlused, katsed ja nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite tüübikinnituse põhinõuded seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemide paigaldamisega. Sellise tüübikinnituse jaoks on vaja kehtestada spetsiaalsed menetlused, katsed ja nõuded.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud üldine kohustus varustada M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 661/2009 on sätestatud üldine kohustus varustada M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga.

| (4) | Komisjoni määruses (EL) nr 347/2012 (3) on sätestatud mootorsõidukite tüübikinnituse spetsiaalsed menetlused, katsed ja nõuded kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi kohta ning nähakse ette asjaomaste nõuete rakendamine kahes etapis. Esimeses etapis pidid teatavad uued sõidukitüübid vastama tüübikinnituse 1. tasandi nõuetele alates 1. novembrist 2013. Teises etapis peavad need sõidukitüübid ja teatavad teised sõidukitüübid, mille puhul varem ei tulnud tüübikinnituse 1. tasandi nõudeid järgida, vastama tüübikinnituse 2. tasandi nõuetele, mis on uued ja veelgi ulatuslikumad. Lisaks on määruses (EL) nr 347/2012 ette nähtud, et uute sõidukitüüpide suhtes tuleb tüübikinnituse 2. tasandit rakendada alates 1. novembrist 2016. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määruses (EL) nr 347/2012 (3) on sätestatud mootorsõidukite tüübikinnituse spetsiaalsed menetlused, katsed ja nõuded kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi kohta ning nähakse ette asjaomaste nõuete rakendamine kahes etapis. Esimeses etapis pidid teatavad uued sõidukitüübid vastama tüübikinnituse 1. tasandi nõuetele alates 1. novembrist 2013. Teises etapis peavad need sõidukitüübid ja teatavad teised sõidukitüübid, mille puhul varem ei tulnud tüübikinnituse 1. tasandi nõudeid järgida, vastama tüübikinnituse 2. tasandi nõuetele, mis on uued ja veelgi ulatuslikumad. Lisaks on määruses (EL) nr 347/2012 ette nähtud, et uute sõidukitüüpide suhtes tuleb tüübikinnituse 2. tasandit rakendada alates 1. novembrist 2016.

| (5) | Tüübikinnituse 2. tasandi rakendamiseks nähti ette ajakava, et jätta piisavalt täitmisaega täiendava kogemuse saamiseks kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga ja võimaldada kõnealuse valdkonna tehnilist arengut. Lisaks oli ajakava ette nähtud selleks, et komisjon saaks arvesse võtta rahvusvahelisi ühtseid toimimise ja katsetamise nõudeid, mille ÜRO Euroopa Majanduskomisjon pidi vastu võtma eeskirjaga nr 131 (kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi kohta) hõlmatud sõidukikategooriate suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Tüübikinnituse 2. tasandi rakendamiseks nähti ette ajakava, et jätta piisavalt täitmisaega täiendava kogemuse saamiseks kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga ja võimaldada kõnealuse valdkonna tehnilist arengut. Lisaks oli ajakava ette nähtud selleks, et komisjon saaks arvesse võtta rahvusvahelisi ühtseid toimimise ja katsetamise nõudeid, mille ÜRO Euroopa Majanduskomisjon pidi vastu võtma eeskirjaga nr 131 (kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi kohta) hõlmatud sõidukikategooriate suhtes.

| (6) | Seetõttu võtab komisjon hiljemalt kaks aastat enne tüübikinnituse 2. tasandi rakendamise tähtpäeva vastu hoiatus- ja pidurisüsteemi aktiveerimise katse kriteeriumid M2-kategooria ja kuni 8-tonnise suurima massiga N2-kategooria sõidukite kohta, võttes arvesse edasist arengut ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu võtab komisjon hiljemalt kaks aastat enne tüübikinnituse 2. tasandi rakendamise tähtpäeva vastu hoiatus- ja pidurisüsteemi aktiveerimise katse kriteeriumid M2-kategooria ja kuni 8-tonnise suurima massiga N2-kategooria sõidukite kohta, võttes arvesse edasist arengut ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni tasandil.

| (7) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjon on kindlaks määranud liikuva sihtmärgi suhtes kohaldatava sihtkiiruse väärtuse tüübikinnituse 2. tasandil M2-kategooria ja kuni 8-tonnise suurima massiga N2-kategooria sõidukitüüpide katsetamisel. Sihtkiiruse väärtused on kehtestatud konservatiivselt, et võimaldada täiendava kogemuse saamist kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga ja asjaomaste sõidukitüüpide tehnilist arengut. |
| --- | --- |

(7)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjon on kindlaks määranud liikuva sihtmärgi suhtes kohaldatava sihtkiiruse väärtuse tüübikinnituse 2. tasandil M2-kategooria ja kuni 8-tonnise suurima massiga N2-kategooria sõidukitüüpide katsetamisel. Sihtkiiruse väärtused on kehtestatud konservatiivselt, et võimaldada täiendava kogemuse saamist kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemiga ja asjaomaste sõidukitüüpide tehnilist arengut.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 347/2012 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 347/2012, 16. aprill 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmäärus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite tüübikinnituse nõudeid seoses kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemidega (ELT L 109, 21.4.2012, lk 1).

3

---

LISA

Määruse (EL) nr 347/2012 II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 2.4.2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.4.2.1. | a) | Tüübikinnituse 1. tasandi puhul antakse: vähemalt üks haptiline või akustiline hoiatus hiljemalt 1. liite tabeli B-veerus täpsustatud väärtusel. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt 2.4.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.4.2.1.

a)

Tüübikinnituse 1. tasandi puhul antakse: vähemalt üks haptiline või akustiline hoiatus hiljemalt 1. liite tabeli B-veerus täpsustatud väärtusel.

| b) | Tüübikinnituse 2. tasandi puhul antakse vähemalt üks hoiatus hiljemalt 2. liite tabeli B-veerus täpsustatud väärtusel järgmiselt:






  — | 2. liite tabeli 1. reas viidatud sõidukikategooriate puhul antakse haptiline või akustiline hoiatus ning |
| --- | --- | --- |

b)

Tüübikinnituse 2. tasandi puhul antakse vähemalt üks hoiatus hiljemalt 2. liite tabeli B-veerus täpsustatud väärtusel järgmiselt:

—

2. liite tabeli 1. reas viidatud sõidukikategooriate puhul antakse haptiline või akustiline hoiatus ning

| — | 2. liite tabeli 2. reas viidatud sõidukitüübi kategooriate puhul antakse haptiline, akustiline või optiline hoiatus.” |
| --- | --- |

—

2. liite tabeli 2. reas viidatud sõidukitüübi kategooriate puhul antakse haptiline, akustiline või optiline hoiatus.”

| 2) | Punkt 2.4.2.2 asendatakse järgmisega:






  „2.4.2.2. | Vähemalt kaks hoiatust antakse hiljemalt järgmistes dokumentides täpsustatud väärtustel: | tüübikinnituse 1. tasandi puhul: 1. liite tabeli C-veerg |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkt 2.4.2.2 asendatakse järgmisega:

„2.4.2.2.

Vähemalt kaks hoiatust antakse hiljemalt järgmistes dokumentides täpsustatud väärtustel:

tüübikinnituse 1. tasandi puhul: 1. liite tabeli C-veerg

| | tüübikinnituse 2. tasandi puhul: 2. liite tabeli C-veerg” |
| --- | --- |

tüübikinnituse 2. tasandi puhul: 2. liite tabeli C-veerg”

.

| 3) | Punktide 2.5.2.1 ja 2.5.2.2 viimane lause kustutatakse. |
| --- | --- |

3)

Punktide 2.5.2.1 ja 2.5.2.2 viimane lause kustutatakse.

| 4) | 2. liide asendatakse järgmisega:

  „2. liide

  Tüübikinnituse 2. tasand: hoiatussüsteemi ja aktiveerimise katse nõuded – läbimise/mitteläbimise väärtused














  Rida | A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Sõidukikategooria | Pargitud sihtmärk | Liikuv sihtmärk |
| Hoiatuste ajastus | Asjaomase sõiduki kiiruse vähenemine | Hoiatuste ajastus | Asjaomase sõiduki kiiruse vähenemine | Sihtkiirus |
| Vähemalt 1 | Vähemalt 2 | Vähemalt 1 | Vähemalt 2 |
| (viide punktile 2.4.2.1) | (viide punktile 2.4.2.2) | (viide punktile 2.4.5) | (viide punktile 2.5.2.1) | (viide punktile 2.5.2.2) | (viide punktile 2.5.3) | (viide punktile 2.5.1) |
| 1 | M3
   (1),
  N3 ja N2> 8 t | Hiljemalt 1,4 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust | Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust | Vähemalt 20 km/h | Hiljemalt 1,4 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust | Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust | Asjaomane sõiduk ei põrka kokku liikuva sihtmärgiga | 12 ± 2 km/h |
| 2 | N2≤ 8t (2)
   (4)

  ning
  M2
   (2)
   (4) | Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust | Enne hädapidurdamise etapi algust (3) | Vähemalt 10 km/h | Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust | Enne hädapidurdamise etapi algust (3) | Asjaomane sõiduk ei põrka kokku liikuva sihtmärgiga | 67 ± 2 km/h (5) |

4)

2. liide asendatakse järgmisega:

„2. liide

Tüübikinnituse 2. tasand: hoiatussüsteemi ja aktiveerimise katse nõuded – läbimise/mitteläbimise väärtused

Rida

A

B

C

D

E

F

G

H

0

Sõidukikategooria

Pargitud sihtmärk

Liikuv sihtmärk

Hoiatuste ajastus

Asjaomase sõiduki kiiruse vähenemine

Hoiatuste ajastus

Asjaomase sõiduki kiiruse vähenemine

Sihtkiirus

Vähemalt 1

Vähemalt 2

Vähemalt 1

Vähemalt 2

(viide punktile 2.4.2.1)

(viide punktile 2.4.2.2)

(viide punktile 2.4.5)

(viide punktile 2.5.2.1)

(viide punktile 2.5.2.2)

(viide punktile 2.5.3)

(viide punktile 2.5.1)

1

M3
   (1),

N3 ja N2> 8 t

Hiljemalt 1,4 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust

Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust

Vähemalt 20 km/h

Hiljemalt 1,4 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust

Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust

Asjaomane sõiduk ei põrka kokku liikuva sihtmärgiga

12 ± 2 km/h

2

N2≤ 8t (2)
   (4)

ning

M2
   (2)
   (4)

Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust

Enne hädapidurdamise etapi algust (3)

Vähemalt 10 km/h

Hiljemalt 0,8 sekundit enne hädapidurdamise etapi algust

Enne hädapidurdamise etapi algust (3)

Asjaomane sõiduk ei põrka kokku liikuva sihtmärgiga

67 ± 2 km/h (5)

---

(1)  Hüdropidurisüsteemidega M3-kategooria sõidukite suhtes kehtivad 2. veerus esitatud nõuded.

1

3

(2)  Pneumaatilise pidurisüsteemidega sõidukite puhul kehtivad 1. veerus esitatud nõuded.

2

(3)  Väärtused täpsustab sõiduki tootja tüübikinnituse ajal (vt I lisa osa 2, addendum, punkt 4.4).

3

addendum

(4)  Sõidukitootjad, kes valmistavad 2. reaga hõlmatud sõidukikategooriaid, võivad tüübikinnituse saamiseks valida 1. reas esitatud väärtused; sellisel juhul tuleb tõendada vastavust kõikidele 1. reas esitatud väärtustele.

4

(5)  Lahtris H2 märgitud sihtkiiruse väärtused vaadatakse läbi enne 1. novembrit 2021.”

5

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/563,

8. aprill 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. aprill 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 102,3 |
| MA | 105,2 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 109,9 |
| 0707 00 05 | MA | 39,8 |
| MK | 97,3 |
| TR | 142,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0709 93 10 | MA | 81,5 |
| TR | 165,8 |
| ZZ | 123,7 |
| 0805 10 20 | CL | 64,9 |
| EG | 46,5 |
| IL | 74,2 |
| MA | 64,0 |
| TN | 54,5 |
| TR | 66,7 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 50 10 | TR | 49,5 |
| ZZ | 49,5 |
| 0808 10 80 | BR | 98,4 |
| CL | 96,7 |
| MK | 28,2 |
| US | 238,8 |
| ZA | 123,2 |
| ZZ | 117,1 |
| 0808 30 90 | AR | 133,9 |
| CL | 141,7 |
| CN | 106,3 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 127,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

102,3

MA

105,2

TR

122,2

ZZ

109,9

0707 00 05

MA

39,8

MK

97,3

TR

142,0

ZZ

93,0

0709 93 10

MA

81,5

TR

165,8

ZZ

123,7

0805 10 20

CL

64,9

EG

46,5

IL

74,2

MA

64,0

TN

54,5

TR

66,7

ZZ

61,8

0805 50 10

TR

49,5

ZZ

49,5

0808 10 80

BR

98,4

CL

96,7

MK

28,2

US

238,8

ZA

123,2

ZZ

117,1

0808 30 90

AR

133,9

CL

141,7

CN

106,3

ZA

127,4

ZZ

127,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/564,

8. aprill 2015,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt Tuneesiast pärit oliiviõli jaoks avatud tariifikvoodi raames ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine 2015. aasta aprilli kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiga. Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 2 lõikes 2 on impordilitsentside väljastamiseks sätestatud igakuised koguselised piirmäärad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiga. Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 2 lõikes 2 on impordilitsentside väljastamiseks sätestatud igakuised koguselised piirmäärad.

| (2) | Ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015. aastal 2015. aasta aprilli kohta esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused on suuremad kui saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine 2015. aasta aprilli kohta tuleks peatada. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015. aastal 2015. aasta aprilli kohta esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused on suuremad kui saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine 2015. aasta aprilli kohta tuleks peatada.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015. aastal esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Uute litsentsitaotluste esitamine 2015. aasta aprilli kohta on alates 1. aprillist 2015 peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. aprill 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1918/2006, 20. detsember 2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine (ELT L 365, 21.12.2006, lk 84).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015. aastal 2015. aasta aprilli kohta esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4032 | 4,638403 |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – ajavahemikul 30. kuni 31. märtsini 2015. aastal 2015. aasta aprilli kohta esitatud taotlused

(%)

09.4032

4,638403

---

DIREKTIIVID

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/43

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2015/565,

8. aprill 2015,

millega muudetakse direktiivi 2006/86/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega inimkudede ja -rakkude kodeerimisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 28,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2004/23/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama inimkudede ja -rakkudega seotud teabe jälgitavuse liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2004/23/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama inimkudede ja -rakkudega seotud teabe jälgitavuse liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi.

| (2) | Jälgitavuse hõlbustamiseks on vaja määrata liidus jaotatavatele kudedele ja rakkudele kordumatu identifitseerimistunnus (edaspidi „ühine Euroopa kood”), mis sisaldab teavet kõnealuste kudede ja rakkude peamiste tunnuste ja omaduste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Jälgitavuse hõlbustamiseks on vaja määrata liidus jaotatavatele kudedele ja rakkudele kordumatu identifitseerimistunnus (edaspidi „ühine Euroopa kood”), mis sisaldab teavet kõnealuste kudede ja rakkude peamiste tunnuste ja omaduste kohta.

| (3) | Ühise Euroopa koodi ühetaoliseks kohaldamiseks kogu liidus tuleks sätestada liikmesriikide pädevate asutuste ja koepankade kohustused ühise Euroopa koodi kohaldamisel. Ainult nii on võimalik tagada koodi järjepidev ja ühetaoline kohaldamine liidus. |
| --- | --- |

(3)

Ühise Euroopa koodi ühetaoliseks kohaldamiseks kogu liidus tuleks sätestada liikmesriikide pädevate asutuste ja koepankade kohustused ühise Euroopa koodi kohaldamisel. Ainult nii on võimalik tagada koodi järjepidev ja ühetaoline kohaldamine liidus.

| (4) | Jälgitavus liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi tuleks tagada kudede ja rakkude kodeerimise ja saatedokumentide abil. Retsipiendi puhul annab ühine Euroopa kood teavet annetuse ning kudede ja rakkude hankimise eest vastutava koepanga kohta. Doonori puhul saavad kudede ja rakkude hankimise eest vastutavad koepangad inimkasutuseks jaotatud kudede ja rakkude liikumist käsitlevat teavet jälgida nii, et nad taotlevad ahela järgmistelt osalistelt kudede ja rakkude kasutamise kohta andmeid, mis põhinevad saatedokumentides märgitud ühises Euroopa koodis annetust tähistavatel identifitseerimistunnustel. |
| --- | --- |

(4)

Jälgitavus liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi tuleks tagada kudede ja rakkude kodeerimise ja saatedokumentide abil. Retsipiendi puhul annab ühine Euroopa kood teavet annetuse ning kudede ja rakkude hankimise eest vastutava koepanga kohta. Doonori puhul saavad kudede ja rakkude hankimise eest vastutavad koepangad inimkasutuseks jaotatud kudede ja rakkude liikumist käsitlevat teavet jälgida nii, et nad taotlevad ahela järgmistelt osalistelt kudede ja rakkude kasutamise kohta andmeid, mis põhinevad saatedokumentides märgitud ühises Euroopa koodis annetust tähistavatel identifitseerimistunnustel.

| (5) | Ühise Euroopa koodi vorm tuleks ühtlustada, et väikestel ja suurtel koepankadel oleks seda lihtsam kohaldada, võimaldades samas teataval määral paindlikkust olemasolevate koodide jätkuvaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Ühise Euroopa koodi vorm tuleks ühtlustada, et väikestel ja suurtel koepankadel oleks seda lihtsam kohaldada, võimaldades samas teataval määral paindlikkust olemasolevate koodide jätkuvaks kasutamiseks.

| (6) | Annetuse ja toote identifitseerimist võimaldav ühine Euroopa kood tuleks määrata kõikidele inimkasutuseks jaotatavatele kudedele ja rakkudele, sealhulgas kolmandatest riikidest imporditud kudedele ja rakkudele. Liikmesriigid võivad kehtestada teatavad vabastused koodi kohaldamisest. |
| --- | --- |

(6)

Annetuse ja toote identifitseerimist võimaldav ühine Euroopa kood tuleks määrata kõikidele inimkasutuseks jaotatavatele kudedele ja rakkudele, sealhulgas kolmandatest riikidest imporditud kudedele ja rakkudele. Liikmesriigid võivad kehtestada teatavad vabastused koodi kohaldamisest.

| (7) | Kudede ja rakkude puhul, mille suhtes ei kohaldata ühist Euroopa koodi või mille puhul kehtib vabastus koodi kohaldamisest, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealused koed ja rakud on kogu ahelas asjakohaselt jälgitavad alates annetamisest ja hankimisest kuni inimkasutuseni. |
| --- | --- |

(7)

Kudede ja rakkude puhul, mille suhtes ei kohaldata ühist Euroopa koodi või mille puhul kehtib vabastus koodi kohaldamisest, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealused koed ja rakud on kogu ahelas asjakohaselt jälgitavad alates annetamisest ja hankimisest kuni inimkasutuseni.

| (8) | Kui koed ja rakud lastakse ringlusse muuks otstarbeks kui jaotamine (nt edastamine teisele käitlejale edasiseks töötlemiseks, tagastamisega või tagastamiseta), tuleks miinimumnõudena vähemalt saatedokumentides märkida annetuse identifitseerimistunnus. Kui koed ja rakud edastatakse koepangast teisele käitlejale ainult ladustamiseks ja/või edasiseks jaotamiseks, võib koepank kudede ja rakkude lõplikul etiketil juba kasutada ühist Euroopa koodi lisaks annetuse identifitseerimistunnusele, mis tuleks märkida vähemalt saatedokumentides. |
| --- | --- |

(8)

Kui koed ja rakud lastakse ringlusse muuks otstarbeks kui jaotamine (nt edastamine teisele käitlejale edasiseks töötlemiseks, tagastamisega või tagastamiseta), tuleks miinimumnõudena vähemalt saatedokumentides märkida annetuse identifitseerimistunnus. Kui koed ja rakud edastatakse koepangast teisele käitlejale ainult ladustamiseks ja/või edasiseks jaotamiseks, võib koepank kudede ja rakkude lõplikul etiketil juba kasutada ühist Euroopa koodi lisaks annetuse identifitseerimistunnusele, mis tuleks märkida vähemalt saatedokumentides.

| (9) | Kui koed ja rakud on hankinud surnud doonorilt selline hankemeeskond, kes tegutseb kahe või enama koepanga heaks, tagavad liikmesriigid asjakohase jälgitavussüsteemi kohaldamise kõikide hankimiste puhul. Seda võib teha nii, et töötatakse välja keskne süsteem annetuse kordumatu identifitseerimisnumbri määramiseks igale riiklikul tasandil registreeritud annetusele, või nii, et kõiki koepanku kohustatakse tagama jälgimist võimaldavad kindlad seosed annetuse identifitseerimisnumbrite vahel, mille määrab iga koepank, kes hangib või võtab vastu samalt doonorilt pärit kudesid ja rakke. |
| --- | --- |

(9)

Kui koed ja rakud on hankinud surnud doonorilt selline hankemeeskond, kes tegutseb kahe või enama koepanga heaks, tagavad liikmesriigid asjakohase jälgitavussüsteemi kohaldamise kõikide hankimiste puhul. Seda võib teha nii, et töötatakse välja keskne süsteem annetuse kordumatu identifitseerimisnumbri määramiseks igale riiklikul tasandil registreeritud annetusele, või nii, et kõiki koepanku kohustatakse tagama jälgimist võimaldavad kindlad seosed annetuse identifitseerimisnumbrite vahel, mille määrab iga koepank, kes hangib või võtab vastu samalt doonorilt pärit kudesid ja rakke.

| (10) | Komisjon peaks tagama ühise Euroopa koodi rakendamise, tehes liikmesriikide pädevatele asutustele ja koepankadele kättesaadavaks sobivad vahendid. Liikmesriikide pädevad asutused peaksid ajakohastama koepankade registrit, et see kajastaks kõiki muudatusi seoses koepankade akrediteerimise, määramise, lubade või litsentsidega, ning komisjon peaks tagama kudede ja rakkude registri ajakohastamise, kui on vaja lisada uusi tooteid. Selleks peaks komisjon konsulteerima eksperdirühmaga, eelkõige liikmesriikide pädevate asutuste määratud ekspertidega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks tagama ühise Euroopa koodi rakendamise, tehes liikmesriikide pädevatele asutustele ja koepankadele kättesaadavaks sobivad vahendid. Liikmesriikide pädevad asutused peaksid ajakohastama koepankade registrit, et see kajastaks kõiki muudatusi seoses koepankade akrediteerimise, määramise, lubade või litsentsidega, ning komisjon peaks tagama kudede ja rakkude registri ajakohastamise, kui on vaja lisada uusi tooteid. Selleks peaks komisjon konsulteerima eksperdirühmaga, eelkõige liikmesriikide pädevate asutuste määratud ekspertidega.

| (11) | Ühises Euroopa koodis oleva annetuse identifitseerimistunnuse jaoks peaks importiv koepank kasutama koepanga koodi, mis on talle määratud ELi koepangaregistris, ja peaks määrama annetuse kordumatu numbri, kui imporditud toote annetuse number ei ole rahvusvahelisel tasandil kordumatu. |
| --- | --- |

(11)

Ühises Euroopa koodis oleva annetuse identifitseerimistunnuse jaoks peaks importiv koepank kasutama koepanga koodi, mis on talle määratud ELi koepangaregistris, ja peaks määrama annetuse kordumatu numbri, kui imporditud toote annetuse number ei ole rahvusvahelisel tasandil kordumatu.

| (12) | Mõnes liikmesriigis on lubatud kudede või rakkude kokkuviimine ühte mahutisse. Seepärast reguleerib käesolev direktiiv ühise Euroopa koodi kasutamist ka kõnealustel juhtudel. |
| --- | --- |

(12)

Mõnes liikmesriigis on lubatud kudede või rakkude kokkuviimine ühte mahutisse. Seepärast reguleerib käesolev direktiiv ühise Euroopa koodi kasutamist ka kõnealustel juhtudel.

| (13) | Tuleks kehtestada üleminekukord selliste kudede ja rakkude suhtes, mis on ülevõtmisperioodi lõpus juba laos. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks kehtestada üleminekukord selliste kudede ja rakkude suhtes, mis on ülevõtmisperioodi lõpus juba laos.

| (14) | Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast kudede ja rakkude kodeerimise suhtes rangemaid meetmeid, tingimusel, et täidetakse aluslepingu sätteid. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast kudede ja rakkude kodeerimise suhtes rangemaid meetmeid, tingimusel, et täidetakse aluslepingu sätteid.

| (15) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ artikli 29 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ artikli 29 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Komisjoni direktiivi 2006/86/EÜ (2) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse punktid k–y:
  „k)   „ühine Euroopa kood” või „SEC”– kordumatu tunnus, mis määratakse liidus jaotatavatele kudedele ja rakkudele. Ühine Euroopa kood koosneb annetuse identifitseerimistunnusest ja toote identifitseerimistunnusest vastavalt käesoleva direktiivi VII lisale;
  l)   „annetuse identifitseerimistunnus”– ühise Euroopa koodi esimene osa, mis koosneb koepanga ELi koodist ja annetuse kordumatust identifitseerimisnumbrist;
  m)   „koepanga ELi kood”– akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud koepanga kordumatu tunnus liidus. Koepanga kood koosneb ISO riigikoodist ja ELi koepangaregistris esitatud koepanga identifitseerimisnumbrist vastavalt käesoleva direktiivi VII lisale;
  n)   „annetuse kordumatu identifitseerimisnumber”– teatavale kudede või rakkude annetusele määratud kordumatu number, mis on määratud kooskõlas liikmesriigis kehtiva kõnealuste numbrite määramise süsteemiga, nagu on täpsustatud käesoleva direktiivi VII lisas;
  o)   „toote identifitseerimistunnus”– ühise Euroopa koodi teine osa, mis koosneb tootekoodist, osapartii numbrist ja kõlblikkusaja lõppkuupäevast;
  p)   „tootekood”– asjaomase konkreetse koe- või rakuliigi tunnus. Tootekood koosneb tootekoodide süsteemi tunnusest, mis näitab, millist kodeerimissüsteemi on koepank kasutanud (EUTC puhul „E”, ISBT128 puhul „A”, Eurocode'i puhul „B”), ning koe- või rakuliigi tootenumbrist, mis on asjaomase tooteliigi jaoks vastavas kodeerimissüsteemis ette nähtud, nagu on täpsemalt määratletud käesoleva direktiivi VII lisas;
  q)   „osapartii number”– number, mille abil eristatakse ja identifitseeritakse üheselt kudesid ja rakke, millel on sama kordumatu annetuse identifitseerimisnumber ja sama tootekood ning mis on pärit samast koepangast, nagu on täpsemalt määratletud käesoleva direktiivi VII lisas;
  r)   „kõlblikkusaja lõppkuupäev”– kuupäev, milleni kudesid ja rakke võib kasutada, nagu on täpsemalt määratletud käesoleva direktiivi VII lisas;
  s)   „ELi kodeerimisplatvorm”– IT-platvorm, mida haldab komisjon ning mis sisaldab ELi koepangaregistrit ning kudede ja rakkude ELi tooteregistrit;
  t)   „ELi koepangaregister”– register, millesse on kantud kõik koepangad, kes on liikmesriigi pädevalt asutuselt või pädevatelt asutustelt saanud loa või litsentsi või on nende poolt määratud või akrediteeritud, ning mis sisaldab kõnealuste koepankade kohta teavet, mis on ette nähtud käesoleva direktiivi VIII lisas;
  u)   „kudede ja rakkude ELi tooteregister”– register, millesse on kantud kõik liidus ringlusesse lastud koe- ja rakuliigid ning nende vastavad tootekoodid kooskõlas kolme lubatud kodeerimissüsteemiga (EUTC, ISBT128 ja Eurocode);
  v)   „EUTC”– kudede ja rakkude tootekoodide süsteem, mille on välja töötanud liit ja mis hõlmab kõiki liidus ringlusesse lastud koe- ja rakuliike koos vastavate tootekoodidega;
  w)   „ringlusesse lastud”– inimkasutuseks jaotatav või teisele käitlejale edastatav, nt edasiseks töötlemiseks, tagastamisega või tagastamiseta;
  x)   „samas keskuses”– väljend, millega tähistatakse olukorda, kus kõik etapid alates hankimisest inimkasutuseni tehakse sama isiku vastutusalas ning sama kvaliteedi- ja jälgitavussüsteemi alusel tervishoiukeskuses, mis hõlmab vähemalt ühte akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud koepanka ja ühte inimkasutuse eest vastutavat organisatsiooni, mis asuvad samas kohas;
  y)   „kudede või rakkude kokkuviimine”– selliste kudede või rakkude füüsiline kontakt või segamine ühes mahutis, mis on saadud rohkem kui ühe hanke tulemusel samalt või mitmelt eri doonorilt.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse punktid k–y:

„k)   „ühine Euroopa kood” või „SEC”– kordumatu tunnus, mis määratakse liidus jaotatavatele kudedele ja rakkudele. Ühine Euroopa kood koosneb annetuse identifitseerimistunnusest ja toote identifitseerimistunnusest vastavalt käesoleva direktiivi VII lisale;

l)   „annetuse identifitseerimistunnus”– ühise Euroopa koodi esimene osa, mis koosneb koepanga ELi koodist ja annetuse kordumatust identifitseerimisnumbrist;

m)   „koepanga ELi kood”– akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud koepanga kordumatu tunnus liidus. Koepanga kood koosneb ISO riigikoodist ja ELi koepangaregistris esitatud koepanga identifitseerimisnumbrist vastavalt käesoleva direktiivi VII lisale;

n)   „annetuse kordumatu identifitseerimisnumber”– teatavale kudede või rakkude annetusele määratud kordumatu number, mis on määratud kooskõlas liikmesriigis kehtiva kõnealuste numbrite määramise süsteemiga, nagu on täpsustatud käesoleva direktiivi VII lisas;

o)   „toote identifitseerimistunnus”– ühise Euroopa koodi teine osa, mis koosneb tootekoodist, osapartii numbrist ja kõlblikkusaja lõppkuupäevast;

p)   „tootekood”– asjaomase konkreetse koe- või rakuliigi tunnus. Tootekood koosneb tootekoodide süsteemi tunnusest, mis näitab, millist kodeerimissüsteemi on koepank kasutanud (EUTC puhul „E”, ISBT128 puhul „A”, Eurocode'i puhul „B”), ning koe- või rakuliigi tootenumbrist, mis on asjaomase tooteliigi jaoks vastavas kodeerimissüsteemis ette nähtud, nagu on täpsemalt määratletud käesoleva direktiivi VII lisas;

q)   „osapartii number”– number, mille abil eristatakse ja identifitseeritakse üheselt kudesid ja rakke, millel on sama kordumatu annetuse identifitseerimisnumber ja sama tootekood ning mis on pärit samast koepangast, nagu on täpsemalt määratletud käesoleva direktiivi VII lisas;

r)   „kõlblikkusaja lõppkuupäev”– kuupäev, milleni kudesid ja rakke võib kasutada, nagu on täpsemalt määratletud käesoleva direktiivi VII lisas;

s)   „ELi kodeerimisplatvorm”– IT-platvorm, mida haldab komisjon ning mis sisaldab ELi koepangaregistrit ning kudede ja rakkude ELi tooteregistrit;

t)   „ELi koepangaregister”– register, millesse on kantud kõik koepangad, kes on liikmesriigi pädevalt asutuselt või pädevatelt asutustelt saanud loa või litsentsi või on nende poolt määratud või akrediteeritud, ning mis sisaldab kõnealuste koepankade kohta teavet, mis on ette nähtud käesoleva direktiivi VIII lisas;

u)   „kudede ja rakkude ELi tooteregister”– register, millesse on kantud kõik liidus ringlusesse lastud koe- ja rakuliigid ning nende vastavad tootekoodid kooskõlas kolme lubatud kodeerimissüsteemiga (EUTC, ISBT128 ja Eurocode);

v)   „EUTC”– kudede ja rakkude tootekoodide süsteem, mille on välja töötanud liit ja mis hõlmab kõiki liidus ringlusesse lastud koe- ja rakuliike koos vastavate tootekoodidega;

w)   „ringlusesse lastud”– inimkasutuseks jaotatav või teisele käitlejale edastatav, nt edasiseks töötlemiseks, tagastamisega või tagastamiseta;

x)   „samas keskuses”– väljend, millega tähistatakse olukorda, kus kõik etapid alates hankimisest inimkasutuseni tehakse sama isiku vastutusalas ning sama kvaliteedi- ja jälgitavussüsteemi alusel tervishoiukeskuses, mis hõlmab vähemalt ühte akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud koepanka ja ühte inimkasutuse eest vastutavat organisatsiooni, mis asuvad samas kohas;

y)   „kudede või rakkude kokkuviimine”– selliste kudede või rakkude füüsiline kontakt või segamine ühes mahutis, mis on saadud rohkem kui ühe hanke tulemusel samalt või mitmelt eri doonorilt.”

| 2) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Jälgitavus
  1.   Liikmesriigid tagavad, et kudede ja rakkudega seotud teave on eelkõige dokumentide ja ühise Euroopa koodi kasutamise kaudu jälgitav alates hankimisest kuni inimkasutuseni või kõrvaldamiseni ja vastupidi. Uudsete ravimite jaoks kasutatavate kudede ja rakkudega seotud teave peab käesoleva direktiivi kohaselt olema jälgitav vähemalt seni, kuni need jõuavad uudsete ravimite tootjani.
  2.   Liikmesriigid tagavad, et koepangad ja inimkasutuse eest vastutavad asutused säilitavad VI lisas nimetatud andmeid vähemalt 30 aastat nõuetekohasel ja loetaval andmekandjal.
  3.   Kui koed ja rakud on hankinud surnud doonorilt selline hankemeeskond, kes tegutseb kahe või enama koepanga heaks, tagavad liikmesriigid asjakohase jälgitavussüsteemi kohaldamise kõikide hankimiste puhul.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Jälgitavus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kudede ja rakkudega seotud teave on eelkõige dokumentide ja ühise Euroopa koodi kasutamise kaudu jälgitav alates hankimisest kuni inimkasutuseni või kõrvaldamiseni ja vastupidi. Uudsete ravimite jaoks kasutatavate kudede ja rakkudega seotud teave peab käesoleva direktiivi kohaselt olema jälgitav vähemalt seni, kuni need jõuavad uudsete ravimite tootjani.

2.   Liikmesriigid tagavad, et koepangad ja inimkasutuse eest vastutavad asutused säilitavad VI lisas nimetatud andmeid vähemalt 30 aastat nõuetekohasel ja loetaval andmekandjal.

3.   Kui koed ja rakud on hankinud surnud doonorilt selline hankemeeskond, kes tegutseb kahe või enama koepanga heaks, tagavad liikmesriigid asjakohase jälgitavussüsteemi kohaldamise kõikide hankimiste puhul.”

| 3) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Euroopa kodeerimissüsteem
  1.   Piiramata käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamist, kohaldatakse ühist Euroopa koodi kõikide inimkasutuseks jaotatavate kudede ja rakkude puhul. Muudel kudede ja rakkude ringlusesse laskmise juhtudel tuleks miinimumnõudena märkida annetuse identifitseerimistunnus vähemalt saatedokumentides.
  2.   Lõiget 1 ei kohaldata:






  a) | sugurakkude suhtes, kui tegemist on partneri annetusega; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Euroopa kodeerimissüsteem

1.   Piiramata käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamist, kohaldatakse ühist Euroopa koodi kõikide inimkasutuseks jaotatavate kudede ja rakkude puhul. Muudel kudede ja rakkude ringlusesse laskmise juhtudel tuleks miinimumnõudena märkida annetuse identifitseerimistunnus vähemalt saatedokumentides.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

a)

sugurakkude suhtes, kui tegemist on partneri annetusega;

| b) | kudede ja rakkude suhtes, mida jaotatakse otse viivitamata siirdamiseks retsipiendile, nagu on osutatud direktiivi 2004/23/EÜ artikli 6 lõikes 5; |
| --- | --- |

b)

kudede ja rakkude suhtes, mida jaotatakse otse viivitamata siirdamiseks retsipiendile, nagu on osutatud direktiivi 2004/23/EÜ artikli 6 lõikes 5;

| c) | kudede ja rakkude suhtes, mida imporditakse liitu hädaolukorras ning kui see on lubatud pädeva asutuse või pädevate asutuste poolt otse, nagu on osutatud direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

c)

kudede ja rakkude suhtes, mida imporditakse liitu hädaolukorras ning kui see on lubatud pädeva asutuse või pädevate asutuste poolt otse, nagu on osutatud direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis b.

3.   Liikmesriigid võivad näha ette vabastuse lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest järgmiste kudede ja rakkude puhul:

| a) | muud koed ja rakud kui partneri annetatud sugurakud, kui need jäävad samasse keskusesse; |
| --- | --- |

a)

muud koed ja rakud kui partneri annetatud sugurakud, kui need jäävad samasse keskusesse;

| b) | liitu imporditud koed ja rakud, kui need jäävad samasse keskusesse alates importimisest kuni kasutamiseni, tingimusel, et keskuse alla kuulub koepank, mis on impordi jaoks saanud loa või litsentsi või on sel eesmärgil akrediteeritud või määratud.” |
| --- | --- |

b)

liitu imporditud koed ja rakud, kui need jäävad samasse keskusesse alates importimisest kuni kasutamiseni, tingimusel, et keskuse alla kuulub koepank, mis on impordi jaoks saanud loa või litsentsi või on sel eesmärgil akrediteeritud või määratud.”

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 10a
  Ühise Euroopa koodi vorm
  1.   Artikli 10 lõikes 1 osutatud ühine Euroopa kood peab vastama käesolevas artiklis ja VII lisas esitatud kirjeldusele.
  2.   Ühine Euroopa kood peab olema silmaga loetavas vormis ja sellele peab eelnema akronüüm „SEC”. Koos ühise Euroopa koodiga on võimalik kasutada ka muid märgistamis- ja jälgitavussüsteeme.
  3.   Ühine Euroopa kood tuleb trükkida nii, et annetuse identifitseerimistunnus ja toote identifitseerimistunnus on eraldatud ühe tühikuga või on esitatud kahes järjestikuses reas.
  Artikkel 10b
  Ühise Euroopa koodi kohaldamist käsitlevad nõuded
  1.   Liikmesriigid tagavad, et koepangad, sealhulgas komisjoni direktiivis (EL) 2015/566 (3) määratletud importivad koepangad, järgivad järgmisi miinimumnõudeid:






  a) | ühine Euroopa kood tuleb määrata kõikidele kudedele ja rakkudele, mille puhul selle kasutamine on nõutav, hiljemalt enne nende jaotamist inimkasutuseks; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 10a

Ühise Euroopa koodi vorm

1.   Artikli 10 lõikes 1 osutatud ühine Euroopa kood peab vastama käesolevas artiklis ja VII lisas esitatud kirjeldusele.

2.   Ühine Euroopa kood peab olema silmaga loetavas vormis ja sellele peab eelnema akronüüm „SEC”. Koos ühise Euroopa koodiga on võimalik kasutada ka muid märgistamis- ja jälgitavussüsteeme.

3.   Ühine Euroopa kood tuleb trükkida nii, et annetuse identifitseerimistunnus ja toote identifitseerimistunnus on eraldatud ühe tühikuga või on esitatud kahes järjestikuses reas.

Artikkel 10b

Ühise Euroopa koodi kohaldamist käsitlevad nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et koepangad, sealhulgas komisjoni direktiivis (EL) 2015/566 (3) määratletud importivad koepangad, järgivad järgmisi miinimumnõudeid:

a)

ühine Euroopa kood tuleb määrata kõikidele kudedele ja rakkudele, mille puhul selle kasutamine on nõutav, hiljemalt enne nende jaotamist inimkasutuseks;

| b) | pärast kudede ja rakkude hankimist või nende saamist hankijalt või importimist kolmanda riigi tarnijalt tuleb määrata annetuse identifitseerimistunnus. Annetuse identifitseerimistunnus peab sisaldama:






  1) | ELi koepangaregistris esitatud koepanga ELi koodi; |
| --- | --- | --- |

b)

pärast kudede ja rakkude hankimist või nende saamist hankijalt või importimist kolmanda riigi tarnijalt tuleb määrata annetuse identifitseerimistunnus. Annetuse identifitseerimistunnus peab sisaldama:

1)

ELi koepangaregistris esitatud koepanga ELi koodi;

| 2) | koepanga määratud kordumatut annetuse identifitseerimisnumbrit, välja arvatud juhul, kui sellise numbri on määranud keskasutus riiklikul tasandil või tegemist on rahvusvahelisel tasandil kordumatu numbriga vastavalt kodeerimissüsteemile ISBT128. Kui on lubatud kudede ja rakkude kokkuviimine, määratakse saadavale lõpptootele uus annetuse identifitseerimisnumber; individuaalsete annetuste jälgitavuse tagab see koepank, kus toimub kudede või rakkude kokkuviimine; |
| --- | --- |

2)

koepanga määratud kordumatut annetuse identifitseerimisnumbrit, välja arvatud juhul, kui sellise numbri on määranud keskasutus riiklikul tasandil või tegemist on rahvusvahelisel tasandil kordumatu numbriga vastavalt kodeerimissüsteemile ISBT128. Kui on lubatud kudede ja rakkude kokkuviimine, määratakse saadavale lõpptootele uus annetuse identifitseerimisnumber; individuaalsete annetuste jälgitavuse tagab see koepank, kus toimub kudede või rakkude kokkuviimine;

| c) | kudedele või rakkudele määratud kordumatut annetuse identifitseerimistunnust ei tohi pärast ringlusesse laskmist muuta, välja arvatud juhul, kui on vaja koodiviga parandada; kõik parandused tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida; |
| --- | --- |

c)

kudedele või rakkudele määratud kordumatut annetuse identifitseerimistunnust ei tohi pärast ringlusesse laskmist muuta, välja arvatud juhul, kui on vaja koodiviga parandada; kõik parandused tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida;

| d) | kasutatakse ühte lubatud tootekoodide süsteemi ning vastavaid ELi koepangaregistri kohaseid kudede ja rakkude tootenumbreid hiljemalt enne kudede või rakkude jaotamist inimkasutuseks; |
| --- | --- |

d)

kasutatakse ühte lubatud tootekoodide süsteemi ning vastavaid ELi koepangaregistri kohaseid kudede ja rakkude tootenumbreid hiljemalt enne kudede või rakkude jaotamist inimkasutuseks;

| e) | kasutatakse sobivat osapartii numbrit ja kõlblikkusaja lõppkuupäeva. Kudede ja rakkude puhul, millele ei ole määratud kõlblikkusaja lõppkuupäeva, märgitakse selleks 00000000 hiljemalt enne nende inimkasutuseks jaotamist; |
| --- | --- |

e)

kasutatakse sobivat osapartii numbrit ja kõlblikkusaja lõppkuupäeva. Kudede ja rakkude puhul, millele ei ole määratud kõlblikkusaja lõppkuupäeva, märgitakse selleks 00000000 hiljemalt enne nende inimkasutuseks jaotamist;

| f) | ühine Euroopa kood märgitakse püsivalt asjaomase toote etiketile nii, et seda ei saa kustutada, ning samuti asjaomastesse saatedokumentidesse hiljemalt enne toote inimkasutuseks jaotamist. Koepank võib selle ülesande anda kolmandale isikule või kolmandatele isikutele tingimusel, et koepank tagab käesoleva direktiivi järgimise, eelkõige seoses koodi kordumatusega. Kui etiketi mõõtmete tõttu ei ole ühist Euroopa koodi võimalik etiketile märkida, peab saatedokumentidest selgelt ilmnema, et kood tähistab kudesid ja rakke, mille pakendile kõnealune etikett on kantud; |
| --- | --- |

f)

ühine Euroopa kood märgitakse püsivalt asjaomase toote etiketile nii, et seda ei saa kustutada, ning samuti asjaomastesse saatedokumentidesse hiljemalt enne toote inimkasutuseks jaotamist. Koepank võib selle ülesande anda kolmandale isikule või kolmandatele isikutele tingimusel, et koepank tagab käesoleva direktiivi järgimise, eelkõige seoses koodi kordumatusega. Kui etiketi mõõtmete tõttu ei ole ühist Euroopa koodi võimalik etiketile märkida, peab saatedokumentidest selgelt ilmnema, et kood tähistab kudesid ja rakke, mille pakendile kõnealune etikett on kantud;

| g) | pädevale asutusele või pädevatele asutustele teatatakse, kui






  1) | ELi koepangaregistris olevat teavet on vaja ajakohastada või parandada; |
| --- | --- | --- |

g)

pädevale asutusele või pädevatele asutustele teatatakse, kui

1)

ELi koepangaregistris olevat teavet on vaja ajakohastada või parandada;

| 2) | kudede ja rakkude ELi tooteregistrit on vaja ajakohastada; |
| --- | --- |

2)

kudede ja rakkude ELi tooteregistrit on vaja ajakohastada;

| 3) | koepank tuvastab olukorra, kus teistest ELi koepankadest saadud kudede ja rakkude puhul rikutakse märkimisväärselt ühise Euroopa koodi kasutamise nõudeid; |
| --- | --- |

3)

koepank tuvastab olukorra, kus teistest ELi koepankadest saadud kudede ja rakkude puhul rikutakse märkimisväärselt ühise Euroopa koodi kasutamise nõudeid;

| h) | kui ühine Euroopa kood ei ole etiketile märgitud nõuetekohaselt, võetakse vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

h)

kui ühine Euroopa kood ei ole etiketile märgitud nõuetekohaselt, võetakse vajalikud meetmed.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kõik pädevad asutused täidavad järgmiseid miinimumnõudeid:

| a) | tagavad kõikidele liikmesriigis loa saanud, akrediteeritud, määratud või litsentsi saanud koepankadele kordumatu identifitseerimisnumbri määramise. Kui koepangal on mitu erinevat asukohta, kuid üks annetustele kordumatute identifitseerimisnumbrite määramise süsteem, võib seda pidada üheks ja samaks koepangaks. Kui koepank kasutab mitut annetustele kordumatute identifitseerimisnumbrite määramise süsteemi, määratakse igale asjaomasele üksusele erinev koepanga identifitseerimisnumber vastavalt kasutatavate määramissüsteemide arvule; |
| --- | --- |

a)

tagavad kõikidele liikmesriigis loa saanud, akrediteeritud, määratud või litsentsi saanud koepankadele kordumatu identifitseerimisnumbri määramise. Kui koepangal on mitu erinevat asukohta, kuid üks annetustele kordumatute identifitseerimisnumbrite määramise süsteem, võib seda pidada üheks ja samaks koepangaks. Kui koepank kasutab mitut annetustele kordumatute identifitseerimisnumbrite määramise süsteemi, määratakse igale asjaomasele üksusele erinev koepanga identifitseerimisnumber vastavalt kasutatavate määramissüsteemide arvule;

| b) | määravad kindlaks süsteemi või süsteemid, mida kasutatakse liikmesriigis annetuse kordumatu identifitseerimisnumbri määramiseks. Lubatud määramissüsteemid on muu hulgas riiklikud süsteemid, mille puhul riiklikul tasandil kordumatud annetuste identifitseerimisnumbrid määrab keskasutus, süsteemid, mille puhul annetuste kordumatud identifitseerimisnumbrid määrab iga koepank eraldi, ning rahvusvahelised süsteemid, mille puhul määratakse rahvusvahelisel tasandil kordumatud annetuste identifitseerimisnumbrid, mis on ühildatavad ühise Euroopa koodiga; |
| --- | --- |

b)

määravad kindlaks süsteemi või süsteemid, mida kasutatakse liikmesriigis annetuse kordumatu identifitseerimisnumbri määramiseks. Lubatud määramissüsteemid on muu hulgas riiklikud süsteemid, mille puhul riiklikul tasandil kordumatud annetuste identifitseerimisnumbrid määrab keskasutus, süsteemid, mille puhul annetuste kordumatud identifitseerimisnumbrid määrab iga koepank eraldi, ning rahvusvahelised süsteemid, mille puhul määratakse rahvusvahelisel tasandil kordumatud annetuste identifitseerimisnumbrid, mis on ühildatavad ühise Euroopa koodiga;

| c) | jälgivad liikmesriigis ühise Euroopa koodi kohaldamist ja tagavad selle täieliku kohaldamise; |
| --- | --- |

c)

jälgivad liikmesriigis ühise Euroopa koodi kohaldamist ja tagavad selle täieliku kohaldamise;

| d) | tagavad oma liikmesriigi koepankade kohta ELi koepangaregistrisse kantud andmete õigsuse kontrollimise ning ajakohastavad registrit põhjendamatu viivituseta järgmistes olukordades:






  1) | kui uuele koepangale antakse luba, see määratakse või akrediteeritakse või sellele antakse litsents; |
| --- | --- | --- |

d)

tagavad oma liikmesriigi koepankade kohta ELi koepangaregistrisse kantud andmete õigsuse kontrollimise ning ajakohastavad registrit põhjendamatu viivituseta järgmistes olukordades:

1)

kui uuele koepangale antakse luba, see määratakse või akrediteeritakse või sellele antakse litsents;

| 2) | kui koepanga andmed muutuvad või need ei ole ELi koepangaregistrisse õigesti kantud; |
| --- | --- |

2)

kui koepanga andmed muutuvad või need ei ole ELi koepangaregistrisse õigesti kantud;

| 3) | kui muutuvad käesoleva direktiivi VIII lisa kohased andmed, mis on seotud koepanga akrediteerimise või määramise või sellele antud loa või litsentsiga, sealhulgas järgmistel asjaoludel:






  — | akrediteerimine või määramine või loa või litsentsi andmine seoses uue koe- või rakuliigiga; |
| --- | --- | --- |

3)

kui muutuvad käesoleva direktiivi VIII lisa kohased andmed, mis on seotud koepanga akrediteerimise või määramise või sellele antud loa või litsentsiga, sealhulgas järgmistel asjaoludel:

—

akrediteerimine või määramine või loa või litsentsi andmine seoses uue koe- või rakuliigiga;

| — | akrediteerimine või määramine või loa või litsentsi andmine seoses uue tegevusega; |
| --- | --- |

—

akrediteerimine või määramine või loa või litsentsi andmine seoses uue tegevusega;

| — | loale lisatud tingimuste ja/või vabastuste üksikasjad; |
| --- | --- |

—

loale lisatud tingimuste ja/või vabastuste üksikasjad;

| — | akrediteerimise või määramise või loa või litsentsi osaline või täielik peatamine teatava tegevuse või koe- või rakuliigi osas; |
| --- | --- |

—

akrediteerimise või määramise või loa või litsentsi osaline või täielik peatamine teatava tegevuse või koe- või rakuliigi osas;

| — | akrediteerimise või määramise või loa või litsentsi osaline või täielik tühistamine teatava tegevuse või koe- või rakuliigi osas; |
| --- | --- |

—

akrediteerimise või määramise või loa või litsentsi osaline või täielik tühistamine teatava tegevuse või koe- või rakuliigi osas;

| — | olukorrad, kus koepank vabatahtlikult peatab osaliselt või täielikult tegevuse või tegevused, mille jaoks ta on akrediteeritud või määratud või saanud loa või litsentsi. |
| --- | --- |

—

olukorrad, kus koepank vabatahtlikult peatab osaliselt või täielikult tegevuse või tegevused, mille jaoks ta on akrediteeritud või määratud või saanud loa või litsentsi.

Põhjendamatu viivituseta tähendab mitte hiljem kui kümne tööpäeva jooksul iga muudatuse puhul, mis oluliselt mõjutab asjaomase koepanga akrediteerimist, määramist, luba või litsentsi.

Kui koepangale on eri liiki kudede ja rakkude jaoks või erinevate tegevuste jaoks loa andnud mitu pädevat asutust, ajakohastab iga pädev asutus seda teavet, mis on seotud tema vastutusalasse kuuluvate tegevustega;

| e) | teatavad teise liikmesriigi pädevatele asutustele, kui nad märkavad ELi koepangaregistris teise liikmesriigi andmetes vigu või kui nad märkavad olukorda, kus rikutakse märkimisväärselt ühise Euroopa koodi kasutamise nõudeid seoses teise liikmesriigiga; |
| --- | --- |

e)

teatavad teise liikmesriigi pädevatele asutustele, kui nad märkavad ELi koepangaregistris teise liikmesriigi andmetes vigu või kui nad märkavad olukorda, kus rikutakse märkimisväärselt ühise Euroopa koodi kasutamise nõudeid seoses teise liikmesriigiga;

| f) | teatavad komisjonile ja teistele pädevatele asutustele, kui nende arvates on vaja ajakohastada kudede ja rakkude ELi tooteregistrit. |
| --- | --- |

f)

teatavad komisjonile ja teistele pädevatele asutustele, kui nende arvates on vaja ajakohastada kudede ja rakkude ELi tooteregistrit.

3.   Ühise Euroopa koodi kasutamine ei välista lisaks sellele muude koodide kasutamist kooskõlas liikmesriigis kehtivate nõuetega.

Artikkel 10c

Euroopa kodeerimissüsteemi kasutamine ja haldamine

1.   Komisjon haldab IT-platvormi (edaspidi „ELi kodeerimisplatvorm”), mis hõlmab:

| a) | ELi koepangaregistrit; |
| --- | --- |

a)

ELi koepangaregistrit;

| b) | kudede ja rakkude ELi tooteregistrit. |
| --- | --- |

b)

kudede ja rakkude ELi tooteregistrit.

2.   Komisjon tagab, et ELi kodeerimisplatvormi kaudu esitatav teave tehakse üldsusele kättesaadavaks enne 29. oktoobrit 2016.

3.   Komisjon ajakohastab vajaduse korral EUTCd ja tagab kudede ja rakkude ELi tooteregistri üldise ajakohastamise. Komisjon leiab, et kodeerimissüsteeme ISBT128 ja Eurocode haldavate organisatsioonidega on vaja sõlmida kokkulepped, millega tagatakse, et ajakohastatud tootekoodid tehakse korrapäraselt komisjonile kättesaadavaks nende lisamiseks kudede ja rakkude ELi tooteregistrisse. Kui kõnealused organisatsioonid ei järgi vastastikuse mõistmise memorandumeid, võib komisjon osaliselt või täielikult peatada nende vastavate tootekoodide kasutamise edaspidi, olles hinnanud, kas liikmesriigis on piisavalt asjaomast liiki tooteid, võttes sealjuures arvesse üleminekuperioodi, ning olles konsulteerinud liikmesriikide ekspertidega inimpäritoluga ainete valdkonna pädevate asutuste eksperdirühma kaudu.

Artikkel 10d

Üleminekuperiood

Kudede ja rakkude puhul, mis on 29. oktoobril 2016 juba laos, kohaldatakse vabastust ühise Euroopa koodi kasutamisega seotud kohustustest, tingimusel, et kõnealused koed ja rakud lastakse liidus ringlusesse viie aasta jooksul pärast nimetatud kuupäeva ja et täielik jälgitavus tagatakse muude meetmetega. Selliste kudede ja rakkude puhul, mis jäävad lattu ja mis lastakse ringlusesse pärast kõnealust viie aasta pikkust perioodi ning mille puhul ei ole ühist Euroopa koodi võimalik kasutada, eelkõige seetõttu, et neid ladustatakse sügavkülmutatult, kasutavad koepangad väikeste etikettidega toodete puhul kohaldatavaid menetlusi, mis on sätestatud artikli 10b lõike 1 punktis f.

(3)  Komisjoni direktiiv (EL) 2015/566, 8. aprill 2015, millega rakendatakse direktiivi 2004/23/EÜ seoses imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlustega (ELT L 93, 9.4.2015, lk 56 .”"

| 5) | Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale. |
| --- | --- |

5)

Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

| 6) | Lisatakse uus, VIII lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi II lisas. |
| --- | --- |

6)

Lisatakse uus, VIII lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi II lisas.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 29. oktoobriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. Nad kohaldavad neid norme alates 29. aprillist 2017.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2006/86/EÜ, 24. oktoober 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 294, 25.10.2006, lk 32).

2

---

I LISA

Direktiivi 2006/86/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa E osa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkti 1 lisatakse alapunkt g:






  „g) | ühine Euroopa kood, mida kohaldatakse inimkasutuseks jaotatavate kudede ja rakkude suhtes, või annetuse identifitseerimistunnus, mida kohaldatakse muul kui inimkasutuseks jaotamise otstarbel ringlusesse lastud kudede ja rakkude suhtes.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

II lisa E osa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkti 1 lisatakse alapunkt g:

„g)

ühine Euroopa kood, mida kohaldatakse inimkasutuseks jaotatavate kudede ja rakkude suhtes, või annetuse identifitseerimistunnus, mida kohaldatakse muul kui inimkasutuseks jaotamise otstarbel ringlusesse lastud kudede ja rakkude suhtes.”

| b) | Punkti 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui punktides d, e ja g nõutud teavet ei ole võimalik esmase pakendi etiketile kanda, tuleb see esitada pakendiga kaasas oleval eraldi lehel. See leht tuleb esmasele pakendile lisada nii, et see pakendist ei eralduks.” |
| --- | --- |

b)

Punkti 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui punktides d, e ja g nõutud teavet ei ole võimalik esmase pakendi etiketile kanda, tuleb see esitada pakendiga kaasas oleval eraldi lehel. See leht tuleb esmasele pakendile lisada nii, et see pakendist ei eralduks.”

| c) | Punkti 2 lisatakse alapunkt j:






  „j) | imporditud kudede ja rakkude puhul riik, kust koed ja rakud on hangitud, ja eksportiv riik (kui see erineb riigist, kust koed ja rakud on hangitud).” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkti 2 lisatakse alapunkt j:

„j)

imporditud kudede ja rakkude puhul riik, kust koed ja rakud on hangitud, ja eksportiv riik (kui see erineb riigist, kust koed ja rakud on hangitud).”

| 2) | III ja IV lisa asendatakse järgmisega.„
  III LISA

  RASKETEST KÕRVALTOIMETEST TEATAMINE

  A OSA

  Kiirteatis raske kõrvaltoime kahtluse korral

  Koepank
  Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav)
  Teate tunnusnumber
  Teate kuupäev (aasta/kuu/päev)
  Asjaomane isik (retsipient või doonor)
  Hankimise või inimkasutuse kuupäev (aasta/kuu/päev) ja koht
  Annetuse kordumatu identifitseerimisnumber
  Kahtlustatava raske kõrvaltoime ilmnemise kuupäev (aasta/kuu/päev)
  Kahtlustatava raske kõrvaltoimega seotud kudede ja rakkude liik
  Kahtlustatava raske kõrvaltoimega seotud kudede ja rakkude ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav)
  Kahtlustatava(te) raske(te) kõrvaltoime(te) liik
  B OSA

  Raskete kõrvaltoimete uurimise tulemused

  Koepank
  Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav)
  Teate tunnusnumber
  Kinnitamise kuupäev (aasta/kuu/päev)
  Raske kõrvaltoime ilmnemise kuupäev (aasta/kuu/päev)
  Annetuse kordumatu identifitseerimisnumber
  Raske kõrvaltoime kinnitamine (jah/ei)
  Kinnitatud raske kõrvaltoimega seotud kudede ja rakkude ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav)
  Raske kõrvaltoime liigi muutus (jah/ei) Kui vastus on jaatav, siis esitada täpsed andmed.
  Kliiniline tulemus (kui see on teada)






  — | Täielik paranemine |
| --- | --- | --- |

2)

III ja IV lisa asendatakse järgmisega.

III LISA

RASKETEST KÕRVALTOIMETEST TEATAMINE

A OSA

Kiirteatis raske kõrvaltoime kahtluse korral

Koepank

Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav)

Teate tunnusnumber

Teate kuupäev (aasta/kuu/päev)

Asjaomane isik (retsipient või doonor)

Hankimise või inimkasutuse kuupäev (aasta/kuu/päev) ja koht

Annetuse kordumatu identifitseerimisnumber

Kahtlustatava raske kõrvaltoime ilmnemise kuupäev (aasta/kuu/päev)

Kahtlustatava raske kõrvaltoimega seotud kudede ja rakkude liik

Kahtlustatava raske kõrvaltoimega seotud kudede ja rakkude ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav)

Kahtlustatava(te) raske(te) kõrvaltoime(te) liik

B OSA

Raskete kõrvaltoimete uurimise tulemused

Koepank

Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav)

Teate tunnusnumber

Kinnitamise kuupäev (aasta/kuu/päev)

Raske kõrvaltoime ilmnemise kuupäev (aasta/kuu/päev)

Annetuse kordumatu identifitseerimisnumber

Raske kõrvaltoime kinnitamine (jah/ei)

Kinnitatud raske kõrvaltoimega seotud kudede ja rakkude ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav)

Raske kõrvaltoime liigi muutus (jah/ei) Kui vastus on jaatav, siis esitada täpsed andmed.

Kliiniline tulemus (kui see on teada)

—

Täielik paranemine

| — | Kergemad tüsistused |
| --- | --- |

—

Kergemad tüsistused

| — | Rasked tüsistused |
| --- | --- |

—

Rasked tüsistused

| — | Surm |
| --- | --- |

—

Surm

Uurimise tulemused ja lõppjäreldused

Soovitused seoses ennetus- ja parandusmeetmetega

IV LISA

TÕSISTEST KÕRVALEKALLETEST TEATAMINE

A OSA

Kiirteatis tõsise kõrvalekalde kahtluse korral

| Koepank |
| --- |
| Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav) |
| Teate tunnusnumber |
| Teate kuupäev (aasta/kuu/päev) |
| Tõsise kõrvalekalde esinemise kuupäev (aasta/kuu/päev) |
| Kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust mõjutada võiva tõsise kõrvalekalde põhjus: | Kirjeldus |
| Koe- või rakudefekt | Seadmerike | Inimlik eksimus | Muu (täpsustada) |
| Hankimine | | | | |
| Uurimine | | | | |
| Transportimine | | | | |
| Töötlemine | | | | |
| Ladustamine | | | | |
| Jaotamine | | | | |
| Materjalid | | | | |
| Muu (täpsustada) | | | | |

Koepank

Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav)

Teate tunnusnumber

Teate kuupäev (aasta/kuu/päev)

Tõsise kõrvalekalde esinemise kuupäev (aasta/kuu/päev)

Kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust mõjutada võiva tõsise kõrvalekalde põhjus:

Kirjeldus

Koe- või rakudefekt

Seadmerike

Inimlik eksimus

Muu (täpsustada)

Hankimine

Uurimine

Transportimine

Töötlemine

Ladustamine

Jaotamine

Materjalid

Muu (täpsustada)

B OSA

Tõsiste kõrvalekallete uurimise tulemused

Koepank

Koepanga ELi kood (kui on kohaldatav)

Teate tunnusnumber

Kinnitamise kuupäev (aasta/kuu/päev)

Tõsise kõrvalekalde esinemise kuupäev (aasta/kuu/päev)

Algpõhjuse analüüs (üksikasjad)

Rakendatud parandusmeetmed (üksikasjad)

| 3) | VI ja VII lisa asendatakse järgmisega.„
  VI LISA

  Miinimumandmed, mida tuleb artikli 9 lõike 2 kohaselt säilitada

  A.   KOEPANKADES








  1) | Doonori identifitseerimisandmed |
| --- | --- | --- |

3)

VI ja VII lisa asendatakse järgmisega.

VI LISA

Miinimumandmed, mida tuleb artikli 9 lõike 2 kohaselt säilitada

A.   KOEPANKADES

1)

Doonori identifitseerimisandmed

| 2) | Annetuse identifitseerimisandmed, sh vähemalt






  — | hankiva asutuse või koepanga identifitseerimisandmed (sh kontaktandmed), |
| --- | --- | --- |

2)

Annetuse identifitseerimisandmed, sh vähemalt

—

hankiva asutuse või koepanga identifitseerimisandmed (sh kontaktandmed),

| — | annetuse identifitseerimisnumber, |
| --- | --- |

—

annetuse identifitseerimisnumber,

| — | hankimise kuupäev, |
| --- | --- |

—

hankimise kuupäev,

| — | hankimise koht, |
| --- | --- |

—

hankimise koht,

| — | annetuse liik (nt üks või mitu kude; autoloogne või allogeenne; elusdoonor või surnud doonor). |
| --- | --- |

—

annetuse liik (nt üks või mitu kude; autoloogne või allogeenne; elusdoonor või surnud doonor).

| 3) | Toote identifitseerimisandmed, sh vähemalt






  — | koepanga identifitseerimisandmed, |
| --- | --- | --- |

3)

Toote identifitseerimisandmed, sh vähemalt

—

koepanga identifitseerimisandmed,

| — | koe- või rakuliik või tooteliik (põhinomenklatuur), |
| --- | --- |

—

koe- või rakuliik või tooteliik (põhinomenklatuur),

| — | kokkusegatud kudede või rakkude partii number (kui on kohaldatav), |
| --- | --- |

—

kokkusegatud kudede või rakkude partii number (kui on kohaldatav),

| — | osapartii number (kui on kohaldatav), |
| --- | --- |

—

osapartii number (kui on kohaldatav),

| — | kõlblikkusaja lõppkuupäev (kui on kohaldatav), |
| --- | --- |

—

kõlblikkusaja lõppkuupäev (kui on kohaldatav),

| — | koe/rakkude staatus (st karantiinis, sobib kasutamiseks vms), |
| --- | --- |

—

koe/rakkude staatus (st karantiinis, sobib kasutamiseks vms),

| — | toodete kirjeldus ja päritolu, töötlemisetapid, kudede või rakkudega kokku puutuvad materjalid ja lisaained, mis mõjutavad nende kvaliteeti ja/või ohutust, |
| --- | --- |

—

toodete kirjeldus ja päritolu, töötlemisetapid, kudede või rakkudega kokku puutuvad materjalid ja lisaained, mis mõjutavad nende kvaliteeti ja/või ohutust,

| — | lõpliku etiketi väljastanud asutuse identifitseerimisandmed. |
| --- | --- |

—

lõpliku etiketi väljastanud asutuse identifitseerimisandmed.

| 4) | Ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav) |
| --- | --- |

4)

Ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav)

| 5) | Inimkasutuse identifitseerimisandmed, sh vähemalt






  — | jaotamise/kõrvaldamise kuupäev, |
| --- | --- | --- |

5)

Inimkasutuse identifitseerimisandmed, sh vähemalt

—

jaotamise/kõrvaldamise kuupäev,

| — | arsti või lõppkasutaja/asutuse identifitseerimisandmed. |
| --- | --- |

—

arsti või lõppkasutaja/asutuse identifitseerimisandmed.

B.   INIMKASUTUSE EEST VASTUTAVAS ORGANISATSIOONIS

| 1) | Tarniva koepanga identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

1)

Tarniva koepanga identifitseerimisandmed

| 2) | Arsti või lõppkasutaja/asutuse identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

2)

Arsti või lõppkasutaja/asutuse identifitseerimisandmed

| 3) | Koe- või rakuliik |
| --- | --- |

3)

Koe- või rakuliik

| 4) | Toote identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

4)

Toote identifitseerimisandmed

| 5) | Retsipiendi identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

5)

Retsipiendi identifitseerimisandmed

| 6) | Kohaldamise alguskuupäev |
| --- | --- |

6)

Kohaldamise alguskuupäev

| 7) | Ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav) |
| --- | --- |

7)

Ühine Euroopa kood (kui on kohaldatav)

VII LISA

ÜHISE EUROOPA KOODI STRUKTUUR

| ANNETUSE IDENTIFITSEERIMISTUNNUS | TOOTE IDENTIFITSEERIMISTUNNUS |
| --- | --- |
| KOEPANGA ELi KOOD | ANNETUSE IDENTIFITSEERIMIS NUMBER | TOOTEKOOD | OSAPARTII NUMBER | KÕLBLIKKUSAJA LÕPPKUUPÄEV
  (AAAAKKPP) |
| ISO riigikood | Koepanga identifitseerimisnumber | Tootekoodide süsteemi kohane tunnus | Tootenumber |
| 2 tähte | 6 tähte ja numbrit | 13 tähte ja numbrit | 1 täht | 7 tähte ja numbrit | 3 tähte ja numbrit | 8 numbrit |

ANNETUSE IDENTIFITSEERIMISTUNNUS

TOOTE IDENTIFITSEERIMISTUNNUS

KOEPANGA ELi KOOD

ANNETUSE IDENTIFITSEERIMIS NUMBER

TOOTEKOOD

OSAPARTII NUMBER

KÕLBLIKKUSAJA LÕPPKUUPÄEV

(AAAAKKPP)

ISO riigikood

Koepanga identifitseerimisnumber

Tootekoodide süsteemi kohane tunnus

Tootenumber

2 tähte

6 tähte ja numbrit

13 tähte ja numbrit

1 täht

7 tähte ja numbrit

3 tähte ja numbrit

8 numbrit

---

II LISA

„VIII LISA

ELi koepangaregistrisse kantavad andmed

A.   Koepanga andmed

| 1. | Koepanga nimi |
| --- | --- |

1.

Koepanga nimi

| 2. | Koepanga riiklik või rahvusvaheline kood |
| --- | --- |

2.

Koepanga riiklik või rahvusvaheline kood

| 3. | Selle organisatsiooni nimi, milles koepank asub (kui on kohaldatav) |
| --- | --- |

3.

Selle organisatsiooni nimi, milles koepank asub (kui on kohaldatav)

| 4. | Koepanga aadress |
| --- | --- |

4.

Koepanga aadress

| 5. | Avaldatavad kontaktandmed: e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber |
| --- | --- |

5.

Avaldatavad kontaktandmed: e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber

B.   Koepanga loa, akrediteerimise, määramise või litsentsi üksikasjad

| 1. | Loa või litsentsi väljastanud või koepanga akrediteerinud või määranud pädeva asutuse või pädevate asutuste nimi |
| --- | --- |

1.

Loa või litsentsi väljastanud või koepanga akrediteerinud või määranud pädeva asutuse või pädevate asutuste nimi

| 2. | ELi koepangaregistri haldamise eest vastutava riikliku pädeva asutuse või riiklike pädevate asutuste nimi |
| --- | --- |

2.

ELi koepangaregistri haldamise eest vastutava riikliku pädeva asutuse või riiklike pädevate asutuste nimi

| 3. | Loa või litsentsi või akrediteerimis- või määramissertifikaadi hoidja nimi (kui on kohaldatav) |
| --- | --- |

3.

Loa või litsentsi või akrediteerimis- või määramissertifikaadi hoidja nimi (kui on kohaldatav)

| 4. | Koed ja rakud, mille kohta on väljastatud luba või litsents või mille jaoks akrediteerimine või määramine kehtib |
| --- | --- |

4.

Koed ja rakud, mille kohta on väljastatud luba või litsents või mille jaoks akrediteerimine või määramine kehtib

| 5. | Tegelikult tehtud tegevused, mille kohta on väljastatud luba või litsents või mille jaoks akrediteerimine või määramine kehtib |
| --- | --- |

5.

Tegelikult tehtud tegevused, mille kohta on väljastatud luba või litsents või mille jaoks akrediteerimine või määramine kehtib

| 6. | Loa, akrediteerimise, määramise või litsentsi staatus (kehtiv, osaliselt või täielikult peatatud, osaliselt või täielikult tühistatud, tegevused vabatahtlikult lõpetatud) |
| --- | --- |

6.

Loa, akrediteerimise, määramise või litsentsi staatus (kehtiv, osaliselt või täielikult peatatud, osaliselt või täielikult tühistatud, tegevused vabatahtlikult lõpetatud)

| 7. | Loale lisatud tingimuste ja vabastuste üksikasjad (kui on kohaldatav)” |
| --- | --- |

7.

Loale lisatud tingimuste ja vabastuste üksikasjad (kui on kohaldatav)”

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/56

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2015/566,

8. aprill 2015,

millega rakendatakse direktiivi 2004/23/EÜ seoses imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks liidus on direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kõikide inimkasutuseks ette nähtud inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardid ning inimkasutuseks ette nähtud toodete koostises olevate inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise kvaliteedi- ja ohutusstandardid, kui need tooted kuuluvad muude liidu õigusaktide reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(1)

Inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks liidus on direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kõikide inimkasutuseks ette nähtud inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardid ning inimkasutuseks ette nähtud toodete koostises olevate inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise kvaliteedi- ja ohutusstandardid, kui need tooted kuuluvad muude liidu õigusaktide reguleerimisalasse.

| (2) | Kudede ja rakkude vahetamine toimub üha enam rahvusvahelisel tasandil ja direktiiviga 2004/23/EÜ on seepärast ette nähtud, et kudesid ja rakke impordivad koepangad, kes on liikmesriigi poolt sel eesmärgil akrediteeritud või määratud või saanud loa või litsentsi. Direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõikes 3 on sätestatud selle nõude erandid, mille kohaselt võivad pädevad asutused komisjoni direktiivi 2006/17/EÜ (2) artiklis 6 sätestatud tingimustel või hädaolukorras lubada konkreetsete kudede ja rakkude importi otse. Kõnealuseid erandeid kasutatakse muu hulgas regulaarselt selleks, et lubada importida luuüdist, perifeersest verest või nabaväädiverest saadud vereloome tüvirakke, mida kasutatakse mitme eluohtliku seisundi raviks. |
| --- | --- |

(2)

Kudede ja rakkude vahetamine toimub üha enam rahvusvahelisel tasandil ja direktiiviga 2004/23/EÜ on seepärast ette nähtud, et kudesid ja rakke impordivad koepangad, kes on liikmesriigi poolt sel eesmärgil akrediteeritud või määratud või saanud loa või litsentsi. Direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõikes 3 on sätestatud selle nõude erandid, mille kohaselt võivad pädevad asutused komisjoni direktiivi 2006/17/EÜ (2) artiklis 6 sätestatud tingimustel või hädaolukorras lubada konkreetsete kudede ja rakkude importi otse. Kõnealuseid erandeid kasutatakse muu hulgas regulaarselt selleks, et lubada importida luuüdist, perifeersest verest või nabaväädiverest saadud vereloome tüvirakke, mida kasutatakse mitme eluohtliku seisundi raviks.

| (3) | Peale selle on direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud nõue, et liikmesriigid ja importivad koepangad peavad tagama imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega, ning nõue kehtestada imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlused. Kõnealused menetlused tuleks sätestada käesolevas direktiivis, piiramata liidu tollialaste õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Peale selle on direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud nõue, et liikmesriigid ja importivad koepangad peavad tagama imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega, ning nõue kehtestada imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse kontrollimise menetlused. Kõnealused menetlused tuleks sätestada käesolevas direktiivis, piiramata liidu tollialaste õigusaktide kohaldamist.

| (4) | Eelkõige on asjakohane kehtestada lubade andmise ja kontrollikavad, mis on sarnased olemasolevate kontrollimenetlustega, mida kasutatakse liidus toimuva kudede ja rakkudega seotud tegevuse puhul. Samuti on asjakohane kehtestada kord, mida importivad koepangad peavad järgima suhetes kolmanda riigi tarnijatega. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige on asjakohane kehtestada lubade andmise ja kontrollikavad, mis on sarnased olemasolevate kontrollimenetlustega, mida kasutatakse liidus toimuva kudede ja rakkudega seotud tegevuse puhul. Samuti on asjakohane kehtestada kord, mida importivad koepangad peavad järgima suhetes kolmanda riigi tarnijatega.

| (5) | Välja arvatud import, mida pädev asutus lubab direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt otse, peab kõik kolmandatest riikidest pärit koed ja rakud importima importiv koepank. Kui pädev asutus on direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt lubanud importida otse, vastutab ta selle eest, et asjaomased imporditavad koed või rakud vastavad direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega samaväärsetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(5)

Välja arvatud import, mida pädev asutus lubab direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt otse, peab kõik kolmandatest riikidest pärit koed ja rakud importima importiv koepank. Kui pädev asutus on direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt lubanud importida otse, vastutab ta selle eest, et asjaomased imporditavad koed või rakud vastavad direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega samaväärsetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele.

| (6) | Koed ja rakud peaks tavapäraselt importima koepank või haigla üksus, kes on importiva koepangana akrediteeritud või selleks määratud või kellele on antud imporditegevuse jaoks luba või litsents. Koepanka või haigla üksust tuleks pidada importivaks koepangaks, kui ta on kudede ja rakkude importimiseks kolmanda riigi tarnijaga lepingu sõlminud. Vahendusteenuseid pakkuvat organisatsiooni, kes on kolmanda riigi tarnijaga sõlminud lepingu kudede ja rakkude impordi hõlbustamiseks, kuid mitte imporditegevuse enda jaoks, ei tuleks pidada importivaks koepangaks. Liikmesriigid võivad soovi korral reguleerida selliste teenuste pakkumist väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala. |
| --- | --- |

(6)

Koed ja rakud peaks tavapäraselt importima koepank või haigla üksus, kes on importiva koepangana akrediteeritud või selleks määratud või kellele on antud imporditegevuse jaoks luba või litsents. Koepanka või haigla üksust tuleks pidada importivaks koepangaks, kui ta on kudede ja rakkude importimiseks kolmanda riigi tarnijaga lepingu sõlminud. Vahendusteenuseid pakkuvat organisatsiooni, kes on kolmanda riigi tarnijaga sõlminud lepingu kudede ja rakkude impordi hõlbustamiseks, kuid mitte imporditegevuse enda jaoks, ei tuleks pidada importivaks koepangaks. Liikmesriigid võivad soovi korral reguleerida selliste teenuste pakkumist väljaspool käesoleva direktiivi reguleerimisala.

| (7) | Kolmanda riigi tarnijaga kudede ja rakkude importimiseks sõlmitud lepingu muid osalisi, nt inimkasutuse eest vastutavaid organisatsioone, uudsete ravimite tootjaid, arste või eraisikuid tuleks pidada importivaks koepangaks. Kõnealune muu lepinguosaline peab täitma käesoleva direktiivi nõudeid ning kõiki direktiivi 2004/23/EÜ asjakohaseid sätteid ja peab olema asjaomase pädeva asutuse poolt importiva koepangana akrediteeritud või määratud või saanud imporditegevuse jaoks loa või litsentsi. Kui sellise lepinguosalise tegevuse hulka kuulub pärast importimist ka imporditud kudede ja rakkude uurimine, töötlemine, säilitamine, ladustamine või jaotamine, peab ta olema ka vastava tegevuse jaoks asjaomase pädeva asutuse poolt akrediteeritud või määratud või saanud sellekohase loa või litsentsi ning peab täitma direktiivi 2004/23/EÜ nõudeid. Ta võib kolmandast riigist pärit koed ja rakud hankida ka liidus asuvast koepangast või haigla üksusest, mis on asjaomase pädeva asutuse poolt importiva koepangana akrediteeritud või määratud või mis on saanud sellekohase loa või litsentsi. |
| --- | --- |

(7)

Kolmanda riigi tarnijaga kudede ja rakkude importimiseks sõlmitud lepingu muid osalisi, nt inimkasutuse eest vastutavaid organisatsioone, uudsete ravimite tootjaid, arste või eraisikuid tuleks pidada importivaks koepangaks. Kõnealune muu lepinguosaline peab täitma käesoleva direktiivi nõudeid ning kõiki direktiivi 2004/23/EÜ asjakohaseid sätteid ja peab olema asjaomase pädeva asutuse poolt importiva koepangana akrediteeritud või määratud või saanud imporditegevuse jaoks loa või litsentsi. Kui sellise lepinguosalise tegevuse hulka kuulub pärast importimist ka imporditud kudede ja rakkude uurimine, töötlemine, säilitamine, ladustamine või jaotamine, peab ta olema ka vastava tegevuse jaoks asjaomase pädeva asutuse poolt akrediteeritud või määratud või saanud sellekohase loa või litsentsi ning peab täitma direktiivi 2004/23/EÜ nõudeid. Ta võib kolmandast riigist pärit koed ja rakud hankida ka liidus asuvast koepangast või haigla üksusest, mis on asjaomase pädeva asutuse poolt importiva koepangana akrediteeritud või määratud või mis on saanud sellekohase loa või litsentsi.

| (8) | Kui importiv koepank on koepangana akrediteeritud või määratud ka liidus tehtavate toimingute jaoks või talle on antud sellekohane luba või litsents, võivad liikmesriigid oma lubade andmise, kontrolli- ja aruandlusmenetlused ühtlustada, tingimusel et järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud menetlusi. |
| --- | --- |

(8)

Kui importiv koepank on koepangana akrediteeritud või määratud ka liidus tehtavate toimingute jaoks või talle on antud sellekohane luba või litsents, võivad liikmesriigid oma lubade andmise, kontrolli- ja aruandlusmenetlused ühtlustada, tingimusel et järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud menetlusi.

| (9) | Selleks et hõlbustada imporditud kudede ja rakkude jaotustoiminguid liidus, sealhulgas piiriüleseid jaotustoiminguid, peaksid pädev asutus või pädevad asutused väljastama sertifikaadi, millega kinnitatakse importiva koepanga akrediteerimist või määramist või talle loa või litsentsi andmist. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et hõlbustada imporditud kudede ja rakkude jaotustoiminguid liidus, sealhulgas piiriüleseid jaotustoiminguid, peaksid pädev asutus või pädevad asutused väljastama sertifikaadi, millega kinnitatakse importiva koepanga akrediteerimist või määramist või talle loa või litsentsi andmist.

| (10) | Kontrollimeetmed on olulised, et kontrollida imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsust direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandarditega. Liikmesriike kutsutakse seepärast üles vajaduse korral kontrollima ka kolmanda riigi tarnijaid ja tegema koostööd teiste liikmesriikidega, kuhu imporditud koed ja rakud tõenäoliselt edasi toimetatakse. Liikmesriikidele, kus asuvad importivad koepangad, jääb vastutus otsustada, millised on kõige sobivamad meetmed ja kas on vaja kolmanda riigi tarnijat kohapeal kontrollida. |
| --- | --- |

(10)

Kontrollimeetmed on olulised, et kontrollida imporditud kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsust direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandarditega. Liikmesriike kutsutakse seepärast üles vajaduse korral kontrollima ka kolmanda riigi tarnijaid ja tegema koostööd teiste liikmesriikidega, kuhu imporditud koed ja rakud tõenäoliselt edasi toimetatakse. Liikmesriikidele, kus asuvad importivad koepangad, jääb vastutus otsustada, millised on kõige sobivamad meetmed ja kas on vaja kolmanda riigi tarnijat kohapeal kontrollida.

| (11) | Pädevate asutuste kontrollikäsiraamatut on ajakohastatud, et võtta arvesse importivate koepankade ja nende kolmanda riigi tarnijate kontrollimist, ning liikmesriigid võivad seda kõnealuste kontrollitoimingute tegemisel juhendina kasutada. |
| --- | --- |

(11)

Pädevate asutuste kontrollikäsiraamatut on ajakohastatud, et võtta arvesse importivate koepankade ja nende kolmanda riigi tarnijate kontrollimist, ning liikmesriigid võivad seda kõnealuste kontrollitoimingute tegemisel juhendina kasutada.

| (12) | Importivad koepangad peaksid kontrollima, kas nende poolt liitu imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardid on samaväärsed direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandarditega. Kolmanda riigi tarnijatega sõlmitud kirjalikud kokkulepped ning pädevatele asutustele esitatavad ja kättesaadavaks tehtavad dokumendid on peamised vahendid, mille abil tagatakse kõnealuse kontrolli toimumine ja eelkõige jälgitavus doonorini ning vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtte järgimine kooskõlas direktiiviga 2004/23/EÜ. Importivaid koepanku kutsutakse üles kontrollima oma kolmanda riigi tarnijaid osana kõnealusest kontrollimisest. |
| --- | --- |

(12)

Importivad koepangad peaksid kontrollima, kas nende poolt liitu imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardid on samaväärsed direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandarditega. Kolmanda riigi tarnijatega sõlmitud kirjalikud kokkulepped ning pädevatele asutustele esitatavad ja kättesaadavaks tehtavad dokumendid on peamised vahendid, mille abil tagatakse kõnealuse kontrolli toimumine ja eelkõige jälgitavus doonorini ning vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtte järgimine kooskõlas direktiiviga 2004/23/EÜ. Importivaid koepanku kutsutakse üles kontrollima oma kolmanda riigi tarnijaid osana kõnealusest kontrollimisest.

| (13) | Importivad koepangad peaksid tagama, et imporditud kudede ja rakkude suhtes kohaldatakse kooskõlas komisjoni direktiiviga 2006/86/EÜ (3) ühist Euroopa koodi, täites selle ülesande ise või delegeerides selle kolmanda riigi tarnijale osana temaga sõlmitud kirjalikust kokkuleppest. |
| --- | --- |

(13)

Importivad koepangad peaksid tagama, et imporditud kudede ja rakkude suhtes kohaldatakse kooskõlas komisjoni direktiiviga 2006/86/EÜ (3) ühist Euroopa koodi, täites selle ülesande ise või delegeerides selle kolmanda riigi tarnijale osana temaga sõlmitud kirjalikust kokkuleppest.

| (14) | Liikmesriikidel peaks olema lubatud ühekordse impordi puhul mitte kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid, mis käsitlevad dokumente ja kirjalikke kokkuleppeid. Kõnealuse ühekordse imporditoimingu peaks läbi viima akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud importiv koepank ning selline import samalt kolmanda riigi tarnijalt ei tohiks reeglina olla korrapärane või korduv. Kõnealust nõuetest vabastamist tuleks kohaldada ainult olukordades, kus isik või isikud on hilisemaks kasutamiseks lasknud hoida kudesid või rakke kolmandas riigis, eelkõige seoses partneri sugurakkude annetuste, autoloogsete annetuste ja lähisugulaste jaoks tehtud annetustega, ning soovib lasta sellised koed või rakud enda nimel liitu importida. Selline konkreetset liiki kudede või rakkude import sama retsipiendi jaoks ei tohiks tavaliselt toimuda üle ühe korra ning ei tohiks hõlmata kolmandate isikute jaoks ette nähtud kudesid või rakke. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikidel peaks olema lubatud ühekordse impordi puhul mitte kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid, mis käsitlevad dokumente ja kirjalikke kokkuleppeid. Kõnealuse ühekordse imporditoimingu peaks läbi viima akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud importiv koepank ning selline import samalt kolmanda riigi tarnijalt ei tohiks reeglina olla korrapärane või korduv. Kõnealust nõuetest vabastamist tuleks kohaldada ainult olukordades, kus isik või isikud on hilisemaks kasutamiseks lasknud hoida kudesid või rakke kolmandas riigis, eelkõige seoses partneri sugurakkude annetuste, autoloogsete annetuste ja lähisugulaste jaoks tehtud annetustega, ning soovib lasta sellised koed või rakud enda nimel liitu importida. Selline konkreetset liiki kudede või rakkude import sama retsipiendi jaoks ei tohiks tavaliselt toimuda üle ühe korra ning ei tohiks hõlmata kolmandate isikute jaoks ette nähtud kudesid või rakke.

| (15) | Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast kudede ja rakkude impordi suhtes rangemaid meetmeid, eelkõige selleks, et tagada vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtte järgimine, tingimusel et täidetakse aluslepingu sätteid. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast kudede ja rakkude impordi suhtes rangemaid meetmeid, eelkõige selleks, et tagada vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtte järgimine, tingimusel et täidetakse aluslepingu sätteid.

| (16) | Käesoleva direktiiviga sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ artikli 29 lõike 3 kohaselt loodud kudede ja -rakkude regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiiviga sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ artikli 29 lõike 3 kohaselt loodud kudede ja -rakkude regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse liitu imporditavate järgmiste saadetiste suhtes:

| a) | inimkasutuseks ette nähtud inimkoed ja -rakud ning |
| --- | --- |

a)

inimkasutuseks ette nähtud inimkoed ja -rakud ning

| b) | inimkasutuseks ette nähtud tooted, mis on valmistatud inimkudedest ja -rakkudest ja mis ei kuulu liidu muude õigusaktide reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

b)

inimkasutuseks ette nähtud tooted, mis on valmistatud inimkudedest ja -rakkudest ja mis ei kuulu liidu muude õigusaktide reguleerimisalasse.

2.   Kui imporditavad inimkoed ja -rakud on ette nähtud kasutamiseks ainult sellistes toodetes, mis kuuluvad liidu muude õigusaktide reguleerimisalasse, kohaldatakse käesolevat direktiivi ainult liidust väljaspool toimuva annetamise, hankimise ja uurimise suhtes ning et toetada teabe jälgitavuse tagamist liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis a osutatud kudede ja rakkude import, mida on lubanud pädev asutus või pädevad asutused otse; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis a osutatud kudede ja rakkude import, mida on lubanud pädev asutus või pädevad asutused otse;

| b) | direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis b osutatud kudede ja rakkude import, mida on lubanud pädev asutus või pädevad asutused otse hädaolukorra puhul; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2004/23/EÜ artikli 9 lõike 3 punktis b osutatud kudede ja rakkude import, mida on lubanud pädev asutus või pädevad asutused otse hädaolukorra puhul;

| c) | veri ja verekomponendid direktiivis 2002/98/EÜ määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

c)

veri ja verekomponendid direktiivis 2002/98/EÜ määratletud tähenduses;

| d) | organid või nende osad direktiivis 2004/23/EÜ määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

d)

organid või nende osad direktiivis 2004/23/EÜ määratletud tähenduses.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „hädaolukord”– iga ettenägematu olukord, milles ei ole muud võimalust kui importida kiiresti kolmandast riigist liitu kudesid ja rakke, mida kasutatakse viivitamata teadaoleva retsipiendi või teadaolevate retsipientide jaoks, kelle tervis oleks sellise impordita suures ohus;

b)   „importiv koepank”– liidus asutatud koepank või haigla üksus või muu isik, kes on osaline kolmanda riigi tarnijaga sõlmitud lepingus, mille alusel imporditakse liitu kolmandast riigist pärit inimkasutuseks ette nähtud kudesid ja rakke;

c)   „ühekordne import”– selliste konkreetset liiki kudede või rakkude import, mis on ette nähtud individuaalseks kasutuseks kavandatud retsipiendile või retsipientidele, kes on importivale koepangale ja kolmanda riigi tarnijale enne importimist teada. Selliseid konkreetset liiki kudesid või rakke sama retsipiendi jaoks tavaliselt üle ühe korra ei impordita. Korrapärast või korduvat importi samalt kolmanda riigi tarnijalt ei peeta ühekordseks impordiks;

d)   „kolmanda riigi tarnija”– kolmandas riigis asutatud koepank või muu isik, kes vastutab selliste kudede ja rakkude liitu eksportimise eest, mida ta tarnib importivale koepangale. Kolmanda riigi tarnija võib liidust väljaspool teha ühe või mitu toimingut, mis on seotud liitu imporditavate kudede ja rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise või jaotamisega.

II PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE ASUTUSTE KOHUSTUSED

Artikkel 3

Importivate koepankade akrediteerimine või määramine või neile loa või litsentsi andmine

1.   Piiramata artikli 1 lõike 3 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kõik kolmandatest riikidest pärit koed ja rakud impordib importiv koepank, kes on kõnealuse tegevuse jaoks pädeva asutuse või pädevate asutuste poolt akrediteeritud või määratud või kellele on antud nende toimingute jaoks luba või litsents.

2.   Pärast seda, kui pädev asutus või pädevad asutused on saanud käesoleva direktiivi I lisa kohase teabe ning on kontrollinud, et importiv koepank vastab käesoleva direktiivi nõuetele, akrediteerivad või määravad nad importiva koepanga kudede ja rakkude importimise jaoks või annavad selleks loa või litsentsi ning teatavad kohaldatavad tingimused, näiteks piirangud, mis on seotud imporditavate kudede ja rakkude liikidega või kolmanda riigi tarnijate kasutamisega. Pädev asutus või pädevad asutused väljastavad akrediteeritud või määratud või loa või litsentsi saanud importivale koepangale käesoleva direktiivi II lisa kohase sertifikaadi.

3.   Importiv koepank ei tohi olulisel määral muuta oma imporditegevust ilma pädeva asutuse või pädevate asutuste eelneva kirjaliku loata. Eelkõige peetakse olulisel määral muutmiseks mis tahes muudatusi, mis on seotud imporditavate kudede ja rakkude liikidega, kolmandates riikides tehtavate selliste toimingutega, mis võivad mõjutada imporditavate kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust, või kasutatavate kolmanda riigi tarnijatega. Kui importiv koepank impordib ühekordselt kudesid või rakke, mis on pärit kolmanda riigi tarnijalt, mis ei ole koepanga kehtiva akrediteerimise, määramise, loa või litsentsiga hõlmatud, ei peeta sellist importi olulisel määral muutmiseks, kui importival koepangal on luba importida kolmanda riigi tarnijalt või tarnijatelt sama liiki kudesid või rakke.

4.   Pädev asutus või pädevad asutused võivad importiva koepanga akrediteerimise, määramise, loa või litsentsi täielikult või osaliselt peatada või tühistada, kui inspekteerimine või muud kontrollimeetmed näitavad, et kõnealune koepank ei vasta enam käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 4

Inspekteerimine ja muud kontrollimeetmed

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus või pädevad asutused inspekteerivad importivaid koepankasid ning vajaduse korral nende kolmanda riigi tarnijaid ja kohaldavad nende suhtes muid kontrollimeetmeid ning et importivad koepangad teevad asjakohaseid kontrolle, et tagada imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsus direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega. Iga importivat koepanka inspekteeritakse vähemalt korra iga kahe aasta järel.

2.   Kõnealust inspekteerimist viivad läbi pädevat asutust esindavad ametnikud:

| a) | kellel on õigus inspekteerida importivaid koepankasid ja vajaduse korral kolmandate riikide tarnijate tegevust; |
| --- | --- |

a)

kellel on õigus inspekteerida importivaid koepankasid ja vajaduse korral kolmandate riikide tarnijate tegevust;

| b) | kes hindavad ja kontrollivad importivates koepankades ja kolmandate riikide tarnijate ruumides tehtavaid toiminguid ja tegevusi, mis on asjakohased imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse tagamiseks direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega; |
| --- | --- |

b)

kes hindavad ja kontrollivad importivates koepankades ja kolmandate riikide tarnijate ruumides tehtavaid toiminguid ja tegevusi, mis on asjakohased imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsuse tagamiseks direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega;

| c) | kes tutvuvad kõnealuse hindamise ja kontrollimise jaoks vajalike dokumentide või muude andmetega. |
| --- | --- |

c)

kes tutvuvad kõnealuse hindamise ja kontrollimise jaoks vajalike dokumentide või muude andmetega.

3.   Liikmesriigid esitavad teiselt liikmesriigilt või komisjonilt saadud nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral teabe importivate koepankade ja kolmanda riigi tarnijate inspekteerimise ja muude kontrollimeetmete tulemuste kohta.

4.   Kui liikmesriik, kuhu imporditud koed ja rakud hiljem edasi toimetatakse, esitab nõuetekohaselt põhjendatud taotluse, kaalub liikmesriik, kuhu koed ja rakud imporditakse, importivate koepankade ja kolmandate riikide tarnijate tegevuse inspekteerimist või nende suhtes muude kontrollimeetmete kohaldamist. Olles konsulteerinud kõnealuse taotluse esitanud liikmesriigiga, otsustab importiva koepanga asukohaliikmesriik, milliseid meetmeid on asjakohane võtta.

5.   Kui pärast kõnealust taotlust tehakse kohapealne inspekteerimine, lepivad importiva koepanga asukohaliikmesriigi pädev asutus või pädevad asutused taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse või pädevate asutustega kokku, kas ja kuidas taotluse esitanud liikmesriik inspekteerimises osaleb. Lõpliku otsuse teeb importiva koepanga asukohaliikmesriik. Otsust, millega keeldutakse lubamast inspekteerimises osaleda, tuleb taotluse esitanud liikmesriigile põhjendada.

III PEATÜKK

IMPORTIVATE KOEPANKADE KOHUSTUSED

Artikkel 5

Importivate koepankade akrediteerimis-, määramis-, loa- või litsentsitaotlused

1.   Olles võtnud meetmed tagamaks, et imporditavad koed ja rakud vastavad direktiivis 2004/23/EÜ sätestatutega samaväärsetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele ja et imporditud kudede ja rakkudega seotud teave on jälgitav liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi, taotleb importiv koepank akrediteerimist, määramist, luba või litsentsi:

| a) | esitades pädevale asutusele või pädevatele asutustele käesoleva direktiivi I lisa kohaselt nõutava teabe ja nõutavad dokumendid; |
| --- | --- |

a)

esitades pädevale asutusele või pädevatele asutustele käesoleva direktiivi I lisa kohaselt nõutava teabe ja nõutavad dokumendid;

| b) | tehes kättesaadavaks ja esitades pädeva asutuse või pädevate asutuste nõudel käesoleva direktiivi III lisas loetletud dokumendid. |
| --- | --- |

b)

tehes kättesaadavaks ja esitades pädeva asutuse või pädevate asutuste nõudel käesoleva direktiivi III lisas loetletud dokumendid.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada käesoleva direktiivi I lisa F osa ja III lisa kohaseid dokumendinõudeid käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud ühekordse impordi korral, tingimusel et nad kohaldavad sellise impordi reguleerimiseks asjakohaseid riiklikke meetmeid. Kõnealuste riiklike meetmetega tagatakse:

| a) | teabe jälgitavus liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi ning |
| --- | --- |

a)

teabe jälgitavus liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi ning

| b) | imporditud kudede ja rakkude kasutamine ainult retsipientidel, kelle jaoks need on ette nähtud. |
| --- | --- |

b)

imporditud kudede ja rakkude kasutamine ainult retsipientidel, kelle jaoks need on ette nähtud.

Artikkel 6

Ajakohastatud teave

1.   Importiv koepank taotleb pädeva asutuse või pädevate asutuste eelnevat kirjalikku nõusolekut, kui tal on kavas oma imporditegevust olulisel määral muuta, eelkõige artikli 3 lõikes 3 kirjeldatud oluliste muudatuste korral, ning teatab pädevale asutusele või pädevatele asutustele oma otsusest imporditegevus osaliselt või täielikult peatada.

2.   Importiv koepank teatab pädevale asutusele või pädevatele asutustele viivitamata kõikidest kahtlustatavatest või tegelikest tõsistest kõrvalekalletest või rasketest kõrvaltoimetest, millest on neile teatanud kolmanda riigi tarnijad ja mis võivad mõjutada nende imporditavate kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust. Kõnealused teated sisaldavad direktiivi 2006/86/EÜ III ja IV lisas sätestatud teavet.

3.   Importiv koepank teatab pädevale asutusele või pädevatele asutustele viivitamata järgmisest:

| a) | kolmanda riigi tarnijale antud kudede ja rakkude ekspordiloa tühistamine või selle osaline või täielik peatamine ning |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi tarnijale antud kudede ja rakkude ekspordiloa tühistamine või selle osaline või täielik peatamine ning

| b) | muud otsused, mille kolmanda riigi tarnija asukohariigi pädev asutus või pädevad asutused on nõuete rikkumise tõttu teinud ning mis võivad olla olulised imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutuse seisukohast. |
| --- | --- |

b)

muud otsused, mille kolmanda riigi tarnija asukohariigi pädev asutus või pädevad asutused on nõuete rikkumise tõttu teinud ning mis võivad olla olulised imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutuse seisukohast.

Artikkel 7

Kirjalikud kokkulepped

1.   Importiv koepank sõlmib kirjaliku kokkuleppe kolmanda riigi tarnijaga, kui mõni liitu imporditavate kudede või rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise või liitu eksportimisega seotud toiming tehakse väljaspool liitu.

Liikmesriigid võivad otsustada jätta selle nõude artiklis 2 määratletud ühekordse impordi korral kohaldamata, tingimusel et nad kohaldavad kõnealuse impordi reguleerimiseks asjakohaseid riiklikke meetmeid. Kõnealuste riiklike meetmetega tagatakse:

| a) | teabe jälgitavus liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi ning |
| --- | --- |

a)

teabe jälgitavus liikumisel doonorist retsipiendini ja vastupidi ning

| b) | imporditud kudede ja rakkude kasutamine ainult retsipientidel, kelle jaoks need on ette nähtud. |
| --- | --- |

b)

imporditud kudede ja rakkude kasutamine ainult retsipientidel, kelle jaoks need on ette nähtud.

2.   Importiva koepanga ja kolmanda riigi tarnija vahel sõlmitud kirjalikus kokkuleppes täpsustatakse, milliseid kvaliteedi- ja ohutusnõudeid tuleb täita, et tagada imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi- ja ohutusstandardite samaväärsus direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud standarditega. Kirjalik kokkulepe sisaldab vähemalt käesoleva direktiivi IV lisas sätestatud teavet.

3.   Kirjaliku kokkuleppega kehtestatakse pädeva asutuse või pädevate asutuste õigus kolmanda riigi tarnija tegevust ja ruume kirjaliku kokkuleppe kehtivuse ajal ja kahe aasta jooksul pärast selle lõppemist inspekteerida.

4.   Importiv koepank esitab pädevale asutusele või pädevatele asutustele koos akrediteerimis-, määramis-, loa- või litsentsitaotlusega kolmandate riikide tarnijatega sõlmitud kirjalike kokkulepete koopiad.

Artikkel 8

Importivate koepankade registreerimine

1.   Importivad koepangad peavad arvestust oma tegevuse kohta, sealhulgas imporditud kudede ja rakkude liigi ja koguse ning nende päritolu ja sihtkoha kohta. Sama teavet hõlmavat arvestust peetakse ka ühekordse impordi kohta. Direktiivi 2004/23/EÜ artikli 10 lõikes 1 osutatud aastaaruandesse lisatakse teave kõnealuste tegevuste kohta.

2.   Pädev asutus või pädevad asutused kannavad importivad koepangad direktiivi 2004/23/EÜ artikli 10 lõike 2 kohasesse kõigile juurdepääsetavasse koepankade registrisse.

3.   Teave importivate koepankade akrediteerimise, määramise, lubade või litsentside kohta tehakse kättesaadavaks ka registreid ühendava võrgu kaudu, millele on osutatud direktiivi 2004/23/EÜ artikli 10 lõikes 3.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 29. oktoobriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 29. aprillist 2017.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2006/17/EÜ, 8. veebruar 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 38, 9.2.2006, lk 40).

2

(3)  Komisjoni direktiiv 2006/86/EÜ, 24. oktoober 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 294, 25.10.2006, lk 32).

3

---

I LISA

Miinimumnõuded dokumentidele ja teabele, mida peab esitama importiv koepank, kui ta taotleb imporditegevuse jaoks akrediteerimist või määramist või luba või litsentsi

Imporditegevuse jaoks akrediteerimist või määramist või luba või litsentsi taotledes peab importiv koepank esitama järgmise kõige uuema teabe ja F osa puhul järgmised dokumendid, kui ta ei ole seda juba varem koepangana või importiva koepangana akrediteerimist või määramist või sel eesmärgil luba või litsentsi taotledes teinud.

A.   Üldteave importiva koepanga kohta

| 1. | Importiva koepanga nimi (äriühingu nimi) |
| --- | --- |

1.

Importiva koepanga nimi (äriühingu nimi)

| 2. | Importiva koepanga asukoha aadress |
| --- | --- |

2.

Importiva koepanga asukoha aadress

| 3. | Importiva koepanga postiaadress (kui erineb asukoha aadressist) |
| --- | --- |

3.

Importiva koepanga postiaadress (kui erineb asukoha aadressist)

| 4. | Taotlust esitava importiva koepanga staatus: tuleks märkida, kas see on esmakordne importiva koepangana akrediteerimise või määramise või sel eesmärgil loa või litsentsi saamise taotlus või uuendamistaotlus. Kui taotluse esitaja on juba koepangana akrediteeritud või määratud või talle on sel eesmärgil antud luba või litsents, tuleks esitada koepankade registri kood. |
| --- | --- |

4.

Taotlust esitava importiva koepanga staatus: tuleks märkida, kas see on esmakordne importiva koepangana akrediteerimise või määramise või sel eesmärgil loa või litsentsi saamise taotlus või uuendamistaotlus. Kui taotluse esitaja on juba koepangana akrediteeritud või määratud või talle on sel eesmärgil antud luba või litsents, tuleks esitada koepankade registri kood.

| 5. | Taotlust esitava üksuse nimi (kui erineb äriühingu nimest) |
| --- | --- |

5.

Taotlust esitava üksuse nimi (kui erineb äriühingu nimest)

| 6. | Taotlust esitava üksuse asukoha aadress |
| --- | --- |

6.

Taotlust esitava üksuse asukoha aadress

| 7. | Taotlust esitava üksuse postiaadress (kui erineb asukoha aadressist) |
| --- | --- |

7.

Taotlust esitava üksuse postiaadress (kui erineb asukoha aadressist)

| 8. | Imporditavate saadetiste vastuvõtukoha nimi (kui erineb äriühingu ja taotlust esitava üksuse nimest) |
| --- | --- |

8.

Imporditavate saadetiste vastuvõtukoha nimi (kui erineb äriühingu ja taotlust esitava üksuse nimest)

| 9. | Vastuvõtukoha aadress |
| --- | --- |

9.

Vastuvõtukoha aadress

| 10. | Vastuvõtukoha postiaadress (kui erineb asukoha aadressist) |
| --- | --- |

10.

Vastuvõtukoha postiaadress (kui erineb asukoha aadressist)

B.   Kontaktandmed

| 1. | Taotluse kontaktisiku nimi |
| --- | --- |

1.

Taotluse kontaktisiku nimi

| 2. | Telefoninumber |
| --- | --- |

2.

Telefoninumber

| 3. | E-posti aadress |
| --- | --- |

3.

E-posti aadress

| 4. | Vastutava isiku nimi (kui erineb kontaktisiku nimest) |
| --- | --- |

4.

Vastutava isiku nimi (kui erineb kontaktisiku nimest)

| 5. | Telefoninumber |
| --- | --- |

5.

Telefoninumber

| 6. | E-posti aadress |
| --- | --- |

6.

E-posti aadress

| 7. | Importiva koepanga internetiaadress (kui on olemas) |
| --- | --- |

7.

Importiva koepanga internetiaadress (kui on olemas)

C.   Imporditavate kudede ja rakkude andmed

| 1. | Imporditavate kudede ja rakkude liikide loetelu, sealhulgas ühekordselt imporditavate konkreetsete kudede või rakkude liigid. |
| --- | --- |

1.

Imporditavate kudede ja rakkude liikide loetelu, sealhulgas ühekordselt imporditavate konkreetsete kudede või rakkude liigid.

| 2. | Kõikide imporditavate kudede ja rakkude liikide tootenimed (kui on kohaldatav, kooskõlas ELi üldnimekirjaga). |
| --- | --- |

2.

Kõikide imporditavate kudede ja rakkude liikide tootenimed (kui on kohaldatav, kooskõlas ELi üldnimekirjaga).

| 3. | Kõikide imporditavate kudede ja rakkude liikide kaubanduslikud nimetused (kui erineb tootenimest). |
| --- | --- |

3.

Kõikide imporditavate kudede ja rakkude liikide kaubanduslikud nimetused (kui erineb tootenimest).

| 4. | Kolmanda riigi tarnija nimi imporditavate kudede ja rakkude iga liigi kohta. |
| --- | --- |

4.

Kolmanda riigi tarnija nimi imporditavate kudede ja rakkude iga liigi kohta.

D.   Tegevuste asukohad

| 1. | Loetelu, kus on märgitud iga koe- ja rakuliigi kohta, milliseid järgmistest tegevustest – annetamine, hankimine, uurimine, töötlemine, säilitamine või ladustamine – teeb kolmanda riigi tarnija enne importi. |
| --- | --- |

1.

Loetelu, kus on märgitud iga koe- ja rakuliigi kohta, milliseid järgmistest tegevustest – annetamine, hankimine, uurimine, töötlemine, säilitamine või ladustamine – teeb kolmanda riigi tarnija enne importi.

| 2. | Loetelu, kus on märgitud iga koe- ja rakuliigi kohta, milliseid järgmistest tegevustest – annetamine, hankimine, uurimine, töötlemine, säilitamine või ladustamine – teevad kolmanda riigi tarnija alltöövõtjad enne importi. |
| --- | --- |

2.

Loetelu, kus on märgitud iga koe- ja rakuliigi kohta, milliseid järgmistest tegevustest – annetamine, hankimine, uurimine, töötlemine, säilitamine või ladustamine – teevad kolmanda riigi tarnija alltöövõtjad enne importi.

| 3. | Kõik importiva koepanga impordijärgsed tegevused iga koe- ja rakuliigi kohta. |
| --- | --- |

3.

Kõik importiva koepanga impordijärgsed tegevused iga koe- ja rakuliigi kohta.

| 4. | Selle kolmanda riigi nimi iga koe- ja rakuliigi kohta, kus toimuvad impordieelsed tegevused. |
| --- | --- |

4.

Selle kolmanda riigi nimi iga koe- ja rakuliigi kohta, kus toimuvad impordieelsed tegevused.

E.   Kolmanda riigi tarnija andmed

| 1. | Kolmanda riigi tarnija (tarnijate) nimi (nimed) (äriühingu nimi) |
| --- | --- |

1.

Kolmanda riigi tarnija (tarnijate) nimi (nimed) (äriühingu nimi)

| 2. | Kontaktisiku nimi |
| --- | --- |

2.

Kontaktisiku nimi

| 3. | Asukoha aadress |
| --- | --- |

3.

Asukoha aadress

| 4. | Postiaadress (kui erineb asukoha aadressist) |
| --- | --- |

4.

Postiaadress (kui erineb asukoha aadressist)

| 5. | Telefoninumber (koos rahvusvahelise koodiga) |
| --- | --- |

5.

Telefoninumber (koos rahvusvahelise koodiga)

| 6. | Kontaktisiku telefoninumber hädaolukorraks (kui erineb kontaktisiku numbrist) |
| --- | --- |

6.

Kontaktisiku telefoninumber hädaolukorraks (kui erineb kontaktisiku numbrist)

| 7. | E-posti aadress |
| --- | --- |

7.

E-posti aadress

F.   Taotlusele lisatavad dokumendid

| 1. | Kolmanda riigi tarnijaga (tarnijatega) sõlmitud kirjaliku kokkuleppe koopia. |
| --- | --- |

1.

Kolmanda riigi tarnijaga (tarnijatega) sõlmitud kirjaliku kokkuleppe koopia.

| 2. | Üksikasjalik kirjeldus imporditavate kudede ja rakkude liikumise kohta alates nende hankimisest kuni vastuvõtmiseni importivas koepangas. |
| --- | --- |

2.

Üksikasjalik kirjeldus imporditavate kudede ja rakkude liikumise kohta alates nende hankimisest kuni vastuvõtmiseni importivas koepangas.

| 3. | Koopia kolmanda riigi tarnija ekspordisertifikaadist või, kui seda ei ole väljastatud, asjaomase kolmanda riigi pädeva asutuse või pädevate asutuste sertifikaat, millega antakse kolmanda riigi tarnijale õigus tegutseda kudede ja rakkude sektoris, sealhulgas ekspordiõigus. Selles dokumendis märgitakse ka kolmanda riigi pädeva asutuse või pädevate asutuste kontaktandmed. Kui kolmandas riigis selliseid dokumente ei väljastata, esitatakse muud dokumendid, näiteks kolmanda riigi tarnija auditiaruanded. |
| --- | --- |

3.

Koopia kolmanda riigi tarnija ekspordisertifikaadist või, kui seda ei ole väljastatud, asjaomase kolmanda riigi pädeva asutuse või pädevate asutuste sertifikaat, millega antakse kolmanda riigi tarnijale õigus tegutseda kudede ja rakkude sektoris, sealhulgas ekspordiõigus. Selles dokumendis märgitakse ka kolmanda riigi pädeva asutuse või pädevate asutuste kontaktandmed. Kui kolmandas riigis selliseid dokumente ei väljastata, esitatakse muud dokumendid, näiteks kolmanda riigi tarnija auditiaruanded.

---

II LISA

Importivatele koepankadele pädeva asutuse või pädevate asutuste poolt väljastatav akrediteerimis- või määramissertifikaat või luba või litsents

Image

Image

---

III LISA

Miinimumnõuded dokumentidele, mille peavad pädevale asutusele või pädevatele asutustele kättesaadavaks tegema importivad koepangad, kellel on kavas importida kolmandast riigist kudesid või rakke

Taotlust esitav importiv koepank teeb pädeva asutuse või pädevate asutuste nõudel kättesaadavaks ja esitab taotlejat ja kolmanda riigi tarnijat või tarnijaid käsitlevate järgmiste dokumentide kõige ajakohasemad versioonid, kui ta ei ole seda juba varem koepangana või importiva koepangana akrediteerimist või määramist või sel eesmärgil luba või litsentsi taotledes teinud; erandina ei kohaldata kõnealust dokumentide suhtes kehtivat nõuet käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud ühekordse impordi puhul.

A.   Dokumendid importiva koepanga kohta

| 1. | Vastutava isiku tööjuhend ja andmed tema asjakohase kvalifikatsiooni ja läbitud koolituste kohta vastavalt direktiivile 2004/23/EÜ. |
| --- | --- |

1.

Vastutava isiku tööjuhend ja andmed tema asjakohase kvalifikatsiooni ja läbitud koolituste kohta vastavalt direktiivile 2004/23/EÜ.

| 2. | Esmase ümbrise etiketi ja pakendi etiketi koopia ning välispakendi ja transpordimahuti foto või kirjeldus. |
| --- | --- |

2.

Esmase ümbrise etiketi ja pakendi etiketi koopia ning välispakendi ja transpordimahuti foto või kirjeldus.

| 3. | Loetelu asjaomastest ajakohastatud standardsetest töökordadest, mis on seotud koepanga imporditegevusega, sealhulgas ühise Euroopa koodi kohaldamisega, imporditud kudede ja rakkude vastuvõtmise ja ladustamisega, tegutsemisega tõsiste kõrvalekallete või raskete kõrvaltoimete korral, kasutusest kõrvaldamisega ja doonorist retsipiendini liikumise jälgitavusega. |
| --- | --- |

3.

Loetelu asjaomastest ajakohastatud standardsetest töökordadest, mis on seotud koepanga imporditegevusega, sealhulgas ühise Euroopa koodi kohaldamisega, imporditud kudede ja rakkude vastuvõtmise ja ladustamisega, tegutsemisega tõsiste kõrvalekallete või raskete kõrvaltoimete korral, kasutusest kõrvaldamisega ja doonorist retsipiendini liikumise jälgitavusega.

B.   Dokumendid kolmanda riigi tarnija või tarnijate kohta

| 1. | Doonori identifitseerimiseks ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide üksikasjalik kirjeldus, doonorile või doonori perekonnale esitatav teave, kuidas saadakse doonori või doonori perekonna nõusolek ja kas annetus on vabatahtlik ja tasuta või mitte. |
| --- | --- |

1.

Doonori identifitseerimiseks ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide üksikasjalik kirjeldus, doonorile või doonori perekonnale esitatav teave, kuidas saadakse doonori või doonori perekonna nõusolek ja kas annetus on vabatahtlik ja tasuta või mitte.

| 2. | Üksikasjalik teave kolmanda riigi tarnija kasutatava uurimiskeskuse (-keskuste) kohta ja seal tehtavate uuringute kohta. |
| --- | --- |

2.

Üksikasjalik teave kolmanda riigi tarnija kasutatava uurimiskeskuse (-keskuste) kohta ja seal tehtavate uuringute kohta.

| 3. | Üksikasjalik teave kudede ja rakkude töötlemiseks kasutatud meetodite kohta, sealhulgas kriitilise tähtsusega töötlemisprotsesside valideerimise üksikasjad. |
| --- | --- |

3.

Üksikasjalik teave kudede ja rakkude töötlemiseks kasutatud meetodite kohta, sealhulgas kriitilise tähtsusega töötlemisprotsesside valideerimise üksikasjad.

| 4. | Üksikasjalik kirjeldus ruumide, kriitilise tähtsusega seadmete ja materjalide ning kriteeriumide kohta, mida kasutatakse kolmanda riigi tarnija iga tegevuse kvaliteedi ja selle tegevuse läbiviimise keskkonna kontrollimiseks. |
| --- | --- |

4.

Üksikasjalik kirjeldus ruumide, kriitilise tähtsusega seadmete ja materjalide ning kriteeriumide kohta, mida kasutatakse kolmanda riigi tarnija iga tegevuse kvaliteedi ja selle tegevuse läbiviimise keskkonna kontrollimiseks.

| 5. | Üksikasjalik teave tingimuste kohta, mille alusel kolmanda riigi tarnija või tarnijad kudesid ja rakke tarnivad. |
| --- | --- |

5.

Üksikasjalik teave tingimuste kohta, mille alusel kolmanda riigi tarnija või tarnijad kudesid ja rakke tarnivad.

| 6. | Üksikasjad kolmanda riigi tarnijate kasutatavate alltöövõtjate kohta, sealhulgas nimi, asukoht ja läbiviidav tegevus. |
| --- | --- |

6.

Üksikasjad kolmanda riigi tarnijate kasutatavate alltöövõtjate kohta, sealhulgas nimi, asukoht ja läbiviidav tegevus.

| 7. | Kokkuvõte kõige viimasest kolmanda riigi tarnija inspekteerimisest, mille tegi kolmanda riigi pädev asutus või pädevad asutused, sealhulgas inspekteerimise kuupäev, inspekteerimise liik ja peamised järeldused. |
| --- | --- |

7.

Kokkuvõte kõige viimasest kolmanda riigi tarnija inspekteerimisest, mille tegi kolmanda riigi pädev asutus või pädevad asutused, sealhulgas inspekteerimise kuupäev, inspekteerimise liik ja peamised järeldused.

| 8. | Kokkuvõte kõige viimasest kolmanda riigi tarnija kontrollist, mille tegi importiv koepank või mis tehti tema nimel. |
| --- | --- |

8.

Kokkuvõte kõige viimasest kolmanda riigi tarnija kontrollist, mille tegi importiv koepank või mis tehti tema nimel.

| 9. | Kõik asjaomased riiklikud või rahvusvahelised akrediteerimised. |
| --- | --- |

9.

Kõik asjaomased riiklikud või rahvusvahelised akrediteerimised.

---

IV LISA

Miinimumnõuded importiva koepanga ja kolmanda riigi tarnija vahel sõlmitava kirjaliku kokkuleppe sisule

Importiva koepanga ja kolmanda riigi tarnija vahel sõlmitav kirjalik kokkulepe peab sisaldama vähemalt järgmist teavet, välja arvatud käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud ühekordsel impordil, mille puhul seda nõuet ei kohaldata.

| 1. | Üksikasjalik teave importiva koepanga kehtestatud tingimuste kohta, mille eesmärk on tagada vastavus direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandarditele, ning osapoolte vahel kokku lepitud ülesannete ja kohustuste kohta, mille eesmärk on tagada, et imporditavad koed ja rakud vastavad samaväärsetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

1.

Üksikasjalik teave importiva koepanga kehtestatud tingimuste kohta, mille eesmärk on tagada vastavus direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud kvaliteedi- ja ohutusstandarditele, ning osapoolte vahel kokku lepitud ülesannete ja kohustuste kohta, mille eesmärk on tagada, et imporditavad koed ja rakud vastavad samaväärsetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele.

| 2. | Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat esitama importivale koepangale käesoleva direktiivi III lisa B osa kohase teabe. |
| --- | --- |

2.

Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat esitama importivale koepangale käesoleva direktiivi III lisa B osa kohase teabe.

| 3. | Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat teatama importivale koepangale kõikidest kahtlustatavatest ja tegelikest tõsistest kõrvalekalletest ja rasketest kõrvaltoimetest, mis võivad mõjutada importiva koepanga poolt imporditud või imporditavate kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust. |
| --- | --- |

3.

Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat teatama importivale koepangale kõikidest kahtlustatavatest ja tegelikest tõsistest kõrvalekalletest ja rasketest kõrvaltoimetest, mis võivad mõjutada importiva koepanga poolt imporditud või imporditavate kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust.

| 4. | Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat teatama importivale koepangale igast olulisest muudatusest tarnija tegevuses, sealhulgas igast kudede ja rakkude ekspordiloa tühistamisest või osalisest või täielikust peatamisest või muudest kolmanda riigi pädeva asutuse või pädevate asutuste poolt seoses nõuete rikkumisega tehtud otsustest, mis võivad mõjutada importiva koepanga poolt imporditud või imporditavate kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust. |
| --- | --- |

4.

Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat teatama importivale koepangale igast olulisest muudatusest tarnija tegevuses, sealhulgas igast kudede ja rakkude ekspordiloa tühistamisest või osalisest või täielikust peatamisest või muudest kolmanda riigi pädeva asutuse või pädevate asutuste poolt seoses nõuete rikkumisega tehtud otsustest, mis võivad mõjutada importiva koepanga poolt imporditud või imporditavate kudede ja rakkude kvaliteeti ja ohutust.

| 5. | Säte, millega tagatakse pädeva asutuse või pädevate asutuste õigus inspekteerida kolmanda riigi tarnija tegevusi, sealhulgas kohapeal, kui pädev asutus peaks soovima teha seda importiva koepanga inspekteerimise raames. Selle sättega tuleks tagada ka importiva koepanga õigus kolmanda riigi tarnijat korrapäraselt auditeerida. |
| --- | --- |

5.

Säte, millega tagatakse pädeva asutuse või pädevate asutuste õigus inspekteerida kolmanda riigi tarnija tegevusi, sealhulgas kohapeal, kui pädev asutus peaks soovima teha seda importiva koepanga inspekteerimise raames. Selle sättega tuleks tagada ka importiva koepanga õigus kolmanda riigi tarnijat korrapäraselt auditeerida.

| 6. | Kokkulepitud tingimused, mida tuleb täita kudede ja rakkude transportimisel kolmanda riigi tarnijalt importivale koepangale. |
| --- | --- |

6.

Kokkulepitud tingimused, mida tuleb täita kudede ja rakkude transportimisel kolmanda riigi tarnijalt importivale koepangale.

| 7. | Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat või tema alltöövõtjat säilitama imporditavate kudede ja rakkude doonorite andmeid kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega 30 aastat pärast hankimist ning nägema ette asjakohased meetmed nende säilitamiseks juhul, kui kolmanda riigi tarnija lõpetab oma tegevuse. |
| --- | --- |

7.

Säte, millega kohustatakse kolmanda riigi tarnijat või tema alltöövõtjat säilitama imporditavate kudede ja rakkude doonorite andmeid kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega 30 aastat pärast hankimist ning nägema ette asjakohased meetmed nende säilitamiseks juhul, kui kolmanda riigi tarnija lõpetab oma tegevuse.

| 8. | Kirjaliku kokkuleppe korrapärase läbivaatamise ja vajaduse korral muutmise kohustus, sealhulgas selleks, et võtta arvesse kõiki direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud ELi kvaliteedi- ja ohutusstandardite nõuetes tehtavaid muudatusi. |
| --- | --- |

8.

Kirjaliku kokkuleppe korrapärase läbivaatamise ja vajaduse korral muutmise kohustus, sealhulgas selleks, et võtta arvesse kõiki direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud ELi kvaliteedi- ja ohutusstandardite nõuetes tehtavaid muudatusi.

| 9. | Loetelu kõikidest kolmanda riigi tarnija standardsetest töökordadest, mis on seotud imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutusega, ning kohustus need taotluse korral esitada. |
| --- | --- |

9.

Loetelu kõikidest kolmanda riigi tarnija standardsetest töökordadest, mis on seotud imporditavate kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutusega, ning kohustus need taotluse korral esitada.

---

OTSUSED

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/69 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/69

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/567,

7. aprill 2015,

millega muudetakse otsuse 2003/467/EÜ I lisa seoses Leedu kuulutamisega veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks liikmesriigiks

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2161 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle A lisa I osa punkti 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 64/432/EMÜ kohaldatakse veistega kauplemise suhtes liidus. Selles on sätestatud tingimused, mille täitmisel võib liikmesriigi kuulutada veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 64/432/EMÜ kohaldatakse veistega kauplemise suhtes liidus. Selles on sätestatud tingimused, mille täitmisel võib liikmesriigi kuulutada veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks.

| (2) | Komisjoni otsuse 2003/467/EÜ (2) I lisa 1. peatükis on loetletud liikmesriigid, mis on kuulutatud veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuse 2003/467/EÜ (2) I lisa 1. peatükis on loetletud liikmesriigid, mis on kuulutatud veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks.

| (3) | Leedu on esitanud komisjonile dokumendid, milles tõendatakse, et kogu riigi territoorium vastab veisekarjade osas direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud tingimustele ametlikult tuberkuloosivaba staatuse saamiseks. Seega tuleks Leedu kuulutada veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks liikmesriigiks. |
| --- | --- |

(3)

Leedu on esitanud komisjonile dokumendid, milles tõendatakse, et kogu riigi territoorium vastab veisekarjade osas direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud tingimustele ametlikult tuberkuloosivaba staatuse saamiseks. Seega tuleks Leedu kuulutada veisekarjade osas ametlikult tuberkuloosivabaks liikmesriigiks.

| (4) | Otsuse 2003/467/EÜ I lisa 1. peatükis sätestatud loetelu tuleks muuta ja lisada sinna Leedu. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2003/467/EÜ I lisa 1. peatükis sätestatud loetelu tuleks muuta ja lisada sinna Leedu.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/467/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. aprill 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  Komisjoni otsus 2003/467/EÜ, 23. juuni 2003, millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega (ELT L 156, 25.6.2003, lk 74).

2

---

LISA

Otsuse 2003/467/EÜ I lisa 1. peatükk asendatakse järgmisega:

„1. PEATÜKK

Ametlikult tuberkuloosivabad liikmesriigid

| ISO kood | Liikmesriik |
| --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DK | Taani |
| DE | Saksamaa |
| EE | Eesti |
| FR | Prantsusmaa |
| LV | Läti |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| HU | Ungari |
| NL | Madalmaad |
| AT | Austria |
| PL | Poola |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| FI | Soome |
| SE | Rootsi” |

ISO kood

Liikmesriik

BE

Belgia

CZ

Tšehhi Vabariik

DK

Taani

DE

Saksamaa

EE

Eesti

FR

Prantsusmaa

LV

Läti

LT

Leedu

LU

Luksemburg

HU

Ungari

NL

Madalmaad

AT

Austria

PL

Poola

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

FI

Soome

SE

Rootsi”

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/71 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/568,

7. aprill 2015,

millega muudetakse rakendusotsuse 2012/725/EL I lisa seoses veiste laktoferriini määratlusega

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2173 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsusega 2012/725/EL (2) on antud luba veiste laktoferriini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsusega 2012/725/EL (2) on antud luba veiste laktoferriini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Rakendusotsuse 2012/725/EL I lisas on esitatud veiste laktoferriini kirjeldus. Kõnealune kirjeldus sisaldab veiste laktoferriini määratlust. Seda määratlust tuleks lubatud toidu uuendkoostisosa paremaks kirjeldamiseks muuta. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuse 2012/725/EL I lisas on esitatud veiste laktoferriini kirjeldus. Kõnealune kirjeldus sisaldab veiste laktoferriini määratlust. Seda määratlust tuleks lubatud toidu uuendkoostisosa paremaks kirjeldamiseks muuta.

| (3) | Seega tuleks rakendusotsust 2012/725/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks rakendusotsust 2012/725/EL vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2012/725/EL I lisas asendatakse veiste laktoferriini määratlus järgmisega:

| | „Veiste laktoferriin on proteiin, mida leidub lehmapiimas. Tegemist on rauda siduva glükoproteiiniga, mille molekulmass on ligikaudu 77 kDa ja mis koosneb ühestainsast, 689 aminohappest koosnevast polüpeptiidiahelast.
  Veiste laktoferriini eraldatakse rasvatust piimast või juustuvadakust ioonivahetuse teel, millele järgneb mitu ultrafiltreerimisetappi. Lõpuks saadus kuivatatakse külmkuivatamise või pihustamise teel ja suured osakesed sõelutakse välja.” |
| --- | --- |

„Veiste laktoferriin on proteiin, mida leidub lehmapiimas. Tegemist on rauda siduva glükoproteiiniga, mille molekulmass on ligikaudu 77 kDa ja mis koosneb ühestainsast, 689 aminohappest koosnevast polüpeptiidiahelast.

Veiste laktoferriini eraldatakse rasvatust piimast või juustuvadakust ioonivahetuse teel, millele järgneb mitu ultrafiltreerimisetappi. Lõpuks saadus kuivatatakse külmkuivatamise või pihustamise teel ja suured osakesed sõelutakse välja.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Morinaga Milk Industry Co., Ltd, 33–1, Shiba 3-chome, Minato-ku, Tokyo 108-8384, Jaapan.

Brüssel, 7. aprill 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2012/725/EL, 22. november 2012, millega antakse luba veiste laktoferriini turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (Morinaga) (ELT L 327, 27.11.2012, lk 46).

2

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/72

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/569,

7. aprill 2015,

millega muudetakse rakendusotsuse 2011/630/EL lisasid liikmesriikide ja Uus-Meremaa ametlikult tuberkuloosivabade veisekarjade võrdväärsuse ning veterinaarsertifikaadi näidises sperma koguste kohta esitatud teabe osas

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2187 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivi 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1, artikli 10 lõike 2 esimest lõiku, artikli 10 lõiget 3 ja artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuse 2011/630/EL (2) I lisas on sätestatud loetelu sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kust liikmesriigid lubavad importida koduveiste spermat (edaspidi „sperma”). Selles loetelus on esitatud ka Uus-Meremaa. Kõnealuse rakendusotsuse II lisa 1. osa A jaos on sätestatud näidisveterinaarsertifikaat, mida kasutatakse sperma importimisel liitu ja sellise sperma transiidil läbi liidu juhul, kui sperma on välja saadetud samast seemendusjaamast, kus see koguti. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuse 2011/630/EL (2) I lisas on sätestatud loetelu sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kust liikmesriigid lubavad importida koduveiste spermat (edaspidi „sperma”). Selles loetelus on esitatud ka Uus-Meremaa. Kõnealuse rakendusotsuse II lisa 1. osa A jaos on sätestatud näidisveterinaarsertifikaat, mida kasutatakse sperma importimisel liitu ja sellise sperma transiidil läbi liidu juhul, kui sperma on välja saadetud samast seemendusjaamast, kus see koguti.

| (2) | Nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ (3) on sätestatud liidusisese veistega kauplemise puhul kehtivad eeskirjad ning ette nähtud jälgimis- ja tõrjeprogrammid neil loomadel esinevate haiguste, sealhulgas tuberkuloosi suhtes. Uus-Meremaa esitas taotluse, et tema rakendatav veiste tuberkuloosi tõrje programm tunnistataks võrdväärseks direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osas sätestatud tingimuste kohaselt liikmesriikides rakendatavate veiste tuberkuloosi jälgimis- ja tõrjeprogrammidega. Teave, mille Uus-Meremaa esitas veiste tuberkuloosi tõrje programmi kohta, tõendab, et Uus-Meremaal veiste tuberkuloosi puhul rakendatava riikliku loomataudistrateegia kohaselt C2-kategooriasse kuuluvate veisekarjade tuberkuloosivaba staatus on võrdväärne liikmesriikide poolt direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osas sätestatud tingimuste kohaselt tunnustatud veisekarjade tuberkuloosistaatusega „ametlikult tuberkuloosivaba veisekari”. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ (3) on sätestatud liidusisese veistega kauplemise puhul kehtivad eeskirjad ning ette nähtud jälgimis- ja tõrjeprogrammid neil loomadel esinevate haiguste, sealhulgas tuberkuloosi suhtes. Uus-Meremaa esitas taotluse, et tema rakendatav veiste tuberkuloosi tõrje programm tunnistataks võrdväärseks direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osas sätestatud tingimuste kohaselt liikmesriikides rakendatavate veiste tuberkuloosi jälgimis- ja tõrjeprogrammidega. Teave, mille Uus-Meremaa esitas veiste tuberkuloosi tõrje programmi kohta, tõendab, et Uus-Meremaal veiste tuberkuloosi puhul rakendatava riikliku loomataudistrateegia kohaselt C2-kategooriasse kuuluvate veisekarjade tuberkuloosivaba staatus on võrdväärne liikmesriikide poolt direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osas sätestatud tingimuste kohaselt tunnustatud veisekarjade tuberkuloosistaatusega „ametlikult tuberkuloosivaba veisekari”.

| (3) | Seega tuleks muuta rakendusotsuse 2011/630/EL I lisas sätestatud loetelu sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kust liikmesriigid lubavad importida koduveiste spermat, ning II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist, et kajastada eritingimusi, mille kohaselt liit tunnustab Uus-Meremaal rakendatava veiste tuberkuloosi tõrje programmi kohase veisekarjade kategooria C2 samaväärsust direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I jaos sätestatud tingimustega, mille alusel liikmesriigi veisekarja tunnustatakse ametlikult tuberkuloosivaba veisekarjana. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks muuta rakendusotsuse 2011/630/EL I lisas sätestatud loetelu sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kust liikmesriigid lubavad importida koduveiste spermat, ning II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist, et kajastada eritingimusi, mille kohaselt liit tunnustab Uus-Meremaal rakendatava veiste tuberkuloosi tõrje programmi kohase veisekarjade kategooria C2 samaväärsust direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I jaos sätestatud tingimustega, mille alusel liikmesriigi veisekarja tunnustatakse ametlikult tuberkuloosivaba veisekarjana.

| (4) | Et vähendada veelgi seemendusjaama veterinaararsti ja veterinaarjärelevalve ametniku halduskoormust, on asjakohane jätta rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidise punktist I.28 välja teave saadetises sisalduvate spermakõrte koguarvu kohta, sest see teave on olemas juba selle veterinaarsertifikaadi näidise punktis I.20. |
| --- | --- |

(4)

Et vähendada veelgi seemendusjaama veterinaararsti ja veterinaarjärelevalve ametniku halduskoormust, on asjakohane jätta rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidise punktist I.28 välja teave saadetises sisalduvate spermakõrte koguarvu kohta, sest see teave on olemas juba selle veterinaarsertifikaadi näidise punktis I.20.

| (5) | Ka on vaja lisada rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidise punktis I.28 olevasse tabelisse veerg, kus saab kogutud sperma puhul täpsustada, mitu spermakõrt koguti konkreetsel kuupäeval konkreetselt doonorpullilt, kes vastab lammaste katarraalse palaviku ja episootilise hemorraagia osas eritingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Ka on vaja lisada rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidise punktis I.28 olevasse tabelisse veerg, kus saab kogutud sperma puhul täpsustada, mitu spermakõrt koguti konkreetsel kuupäeval konkreetselt doonorpullilt, kes vastab lammaste katarraalse palaviku ja episootilise hemorraagia osas eritingimustele.

| (6) | Rakendusotsuse 2011/630/EL I ja II lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusotsuse 2011/630/EL I ja II lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Et vältida häireid koduveiste sperma saadetiste liitu impordil, tuleks lubada üleminekuperioodi jooksul teatud tingimuste täitmise korral kasutada veterinaarsertifikaate, mis on koostatud rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatu kohaselt versioonis, mis kehtis enne käesoleva otsuse jõustumist. |
| --- | --- |

(7)

Et vältida häireid koduveiste sperma saadetiste liitu impordil, tuleks lubada üleminekuperioodi jooksul teatud tingimuste täitmise korral kasutada veterinaarsertifikaate, mis on koostatud rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatu kohaselt versioonis, mis kehtis enne käesoleva otsuse jõustumist.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/630/EL lisasid muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Kuni 30. juunini 2015 kestva üleminekuperioodi jooksul võib jätkata koduveiste sperma saadetiste toomist liitu juhul, kui saadetisega on kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on väljastatud hiljemalt 1. juunil 2015 ja koostatud rakendusotsuse 2011/630/EL II lisa 1. osa A jaos sätestatud veterinaarsertifikaadi näidise kohaselt versioonis, mis kehtis enne käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. aprill 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2011/630/EL, 20. september 2011, koduveiste sperma impordi kohta liitu (ELT L 247, 24.9.2011, lk 32).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, 26. juuni 1964, ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64).

3

---

LISA

Rakendusotsuse 2011/630/EL lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:

  „I LISA

  Loetelu sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kust liikmesriigid lubavad koduveiste spermat importida









  ISO kood | Kolmanda riigi nimi | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Territooriumi kirjeldus
  (vajaduse korral) | Lisatagatised |
| AU | Austraalia | | Kohustuslikud on lisatagatised II lisa 1. osa A jaos esitatud veterinaarsertifikaadi näidise punktides II.5.4.1 ja/või II.5.4.2 sätestatud uuringute kohta. |
| CA | Kanada (1) | Määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osas määratletud territoorium CA-1. | |
| CH | Šveits (2) | | |
| CL | Tšiili | | |
| GL | Gröönimaa | | |
| IS | Island | | |
| NZ | Uus-Meremaa (3) | | |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | | |
| US | Ameerika Ühendriigid | | Kohustuslikud on lisatagatised II lisa 1. osa A jaos esitatud veterinaarsertifikaadi näidise punktides II.5.4.1 ja/või II.5.4.2 sätestatud uuringute kohta. |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Loetelu sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kust liikmesriigid lubavad koduveiste spermat importida

ISO kood

Kolmanda riigi nimi

Märkused

Territooriumi kirjeldus

(vajaduse korral)

Lisatagatised

AU

Austraalia

Kohustuslikud on lisatagatised II lisa 1. osa A jaos esitatud veterinaarsertifikaadi näidise punktides II.5.4.1 ja/või II.5.4.2 sätestatud uuringute kohta.

CA

Kanada (1)

Määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osas määratletud territoorium CA-1.

CH

Šveits (2)

CL

Tšiili

GL

Gröönimaa

IS

Island

NZ

Uus-Meremaa (3)

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

US

Ameerika Ühendriigid

Kohustuslikud on lisatagatised II lisa 1. osa A jaos esitatud veterinaarsertifikaadi näidise punktides II.5.4.1 ja/või II.5.4.2 sätestatud uuringute kohta.

| 2) | II lisa 1. osas asendatakse A jagu järgmisega:
  „A JAGU

  Näidis 1 – Veterinaarsertifikaat sellise koduveiste sperma impordiks liitu ja transiidiks läbi liidu, mis on kogutud, töödeldud ja ladustatud direktiivi 88/407/EMÜ kohaselt ning mis on saadetud välja sellest seemendusjaamast, kus sperma on kogutud















  ” |
| --- | --- |

2)

II lisa 1. osas asendatakse A jagu järgmisega:

„A JAGU

Näidis 1 – Veterinaarsertifikaat sellise koduveiste sperma impordiks liitu ja transiidiks läbi liidu, mis on kogutud, töödeldud ja ladustatud direktiivi 88/407/EMÜ kohaselt ning mis on saadetud välja sellest seemendusjaamast, kus sperma on kogutud

Näidis 1 – Veterinaarsertifikaat sellise koduveiste sperma impordiks liitu ja transiidiks läbi liidu, mis on kogutud, töödeldud ja ladustatud direktiivi 88/407/EMÜ kohaselt ning mis on saadetud välja sellest seemendusjaamast, kus sperma on kogutud

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Kanadast importimisel kasutatava sertifikaadi näidis on sätestatud komisjoni 4. aprilli 2005. aasta otsuses 2005/290/EÜ lihtsustatud sertifikaatide kohta veisesperma ja värske sealiha impordiks Kanadast ning otsuse 2004/639/EÜ muutmise kohta (ainult Kanadas kogutud sperma puhul), mis on sätestatud kooskõlas elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 1999/201/EÜ.

1

(2)  Šveitsist importimisel kasutatava sertifikaadi näidis on sätestatud nõukogu direktiivi 88/407/EMÜ D lisas; selle muudatused on sätestatud nõukogu ja komisjoni (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) 4. aprilli 2002. aasta otsusega 2002/309/EÜ (Euratom seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga) heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa 2. liite VII peatüki B osa punktis 4.

2

(3)  Kui liitu imporditakse koduveiste sperma saadetisi, siis loetakse Uus-Meremaal veiste tuberkuloosi puhul rakendatava riikliku loomataudistrateegia kohaselt C2-kategooriasse kuuluvate veisekarjade tuberkuloosivaba staatus võrdväärseks liikmesriigi veisekarja staatusega, mida on direktiivi 64/432/EMÜ A lisa I osa punktide 1 ja 2 kohaselt tunnustatud kui ametlikult tuberkuloosivaba veisekarja.”

3

---

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/80 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/80

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/570,

7. aprill 2015,

millega kiidetakse heaks kavad uluksigadel esineva sigade Aafrika katku likvideerimiseks Eesti ja Läti teatavates piirkondades

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2200 all)

(Ainult eesti- ja lätikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga, (1) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2002/60/EÜ on sisse seatud liidu miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui uluksigadel esineva sigade Aafrika katku kohta on saadud ametlik kinnitus. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2002/60/EÜ on sisse seatud liidu miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui uluksigadel esineva sigade Aafrika katku kohta on saadud ametlik kinnitus.

| (2) | 2014. aastal kinnitasid Eesti ja Läti sigade Aafrika katku esinemist uluksigadel ning nad on rakendanud tauditõrjemeetmeid vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ. Selleks et kehtestada asjakohased tõrjemeetmed ning takistada taudi levikut, koostati komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL (2) lisas liidu loetelu suure riskiga piirkondadest. Nimetatud otsuse lisa I, II ja III osas on loetletud need piirkonnad Eestis ja Lätis, kus tuleb rakendada tauditõrjeprogramme. |
| --- | --- |

(2)

2014. aastal kinnitasid Eesti ja Läti sigade Aafrika katku esinemist uluksigadel ning nad on rakendanud tauditõrjemeetmeid vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ. Selleks et kehtestada asjakohased tõrjemeetmed ning takistada taudi levikut, koostati komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL (2) lisas liidu loetelu suure riskiga piirkondadest. Nimetatud otsuse lisa I, II ja III osas on loetletud need piirkonnad Eestis ja Lätis, kus tuleb rakendada tauditõrjeprogramme.

| (3) | Epidemioloogilist olukorda arvesse võttes esitasid Eesti ja Läti kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ komisjonile kavad sigade Aafrika katku likvideerimiseks vastavates asjaomastes piirkondades. |
| --- | --- |

(3)

Epidemioloogilist olukorda arvesse võttes esitasid Eesti ja Läti kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ komisjonile kavad sigade Aafrika katku likvideerimiseks vastavates asjaomastes piirkondades.

| (4) | Komisjon kontrollis Eesti ja Läti esitatud kavasid ja leidis, et need on kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kontrollis Eesti ja Läti esitatud kavasid ja leidis, et need on kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Eesti 11. detsembril 2014 esitatud kava sigade Aafrika katku likvideerimiseks rakendusotsuse 2014/709/EL lisas nimetatud piirkondades.

Artikkel 2

Kiidetakse heaks Läti 26. septembril 2014 esitatud kava sigade Aafrika katku likvideerimiseks rakendusotsuse 2014/709/EL lisas nimetatud piirkondades.

Artikkel 3

Eesti ja Läti jõustavad artiklites 1 ja 2 osutatud kavade rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile ja Läti Vabariigile.

Brüssel, 7. aprill 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2014/709/EL, 9. oktoober 2014, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

2

---

SUUNISED

| 9.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/82 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/82

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2015/571,

6. november 2014,

millega muudetakse suunist EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (EKP/2014/43)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1),

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (2),

võttes arvesse 11. novembri 2010. aasta suunist EKP/2010/20 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väärtpaberiemissioonide statistika kogumist tuleb täiendada, et võtta arvesse Euroopa arvepidamise süsteemi 2010. aasta täiendusi ning alustada statistika kogumist nimetatud raamistikus väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtete emiteeritud väärtpaberite kohta. |
| --- | --- |

(1)

Väärtpaberiemissioonide statistika kogumist tuleb täiendada, et võtta arvesse Euroopa arvepidamise süsteemi 2010. aasta täiendusi ning alustada statistika kogumist nimetatud raamistikus väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtete emiteeritud väärtpaberite kohta.

| (2) | Samuti tuleb muuta suunises EKP/2014/15 (4) sätestatud mitterahaloomeasutustega seotud maksetehingute aruandlusnõudeid, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/64/EÜ (5) sõnaselgelt nimetamata või selle kohaldamisalast välja jäetud makseinstrumentide ja -teenuste asjakohane kajastamine, |
| --- | --- |

(2)

Samuti tuleb muuta suunises EKP/2014/15 (4) sätestatud mitterahaloomeasutustega seotud maksetehingute aruandlusnõudeid, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/64/EÜ (5) sõnaselgelt nimetamata või selle kohaldamisalast välja jäetud makseinstrumentide ja -teenuste asjakohane kajastamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunise EKP/2014/15 II lisa muutmine

Suunise EKP/2014/15 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 12. osa asendatakse tekstiga käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

1)

12. osa asendatakse tekstiga käesoleva määruse lisas;

| 2) | 16. osas asendatakse tabel 3 järgmisega: | „Maksjapoolsed | Saajapoolsed |
| --- | --- | --- | --- |
| Memokirjed | Tehingute arv | Tehingute väärtus | Tehingute arv | Tehingute väärtus |
| Tehing makseinstrumentide kaupa |
| Krediitkorraldused |
| elektrooniliselt algatatud |
| sellest: | | | | |
| üksikmaksena algatatud | | | | |
| sellest: | | | | |
| e-maksed internetipanga kaudu | Geo 1 | Geo 1 | — | — |
| Konto krediteerimine tavalise raamatupidamiskandega | Geo 0 | Geo 0 | — | — |
| Konto debiteerimine tavalise raamatupidamiskandega | Geo 0 | Geo 0 | — | — |
| | | | — | — |
| Rahasiirded | Geo 3 | Geo 3 | Geo 2 | Geo 2 |
| Telekommunikatsiooni-, digitaalse või IT-seadme abil tehtud tehingud | Geo 1 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 2 |
| Muud teenused (mis ei ole hõlmatud makseteenuste direktiiviga) | Geo 4 | Geo 4 | — | —” |

2)

16. osas asendatakse tabel 3 järgmisega:

„Maksjapoolsed

Saajapoolsed

Memokirjed

Tehingute arv

Tehingute väärtus

Tehingute arv

Tehingute väärtus

Tehing makseinstrumentide kaupa

Krediitkorraldused

elektrooniliselt algatatud

sellest:

üksikmaksena algatatud

sellest:

e-maksed internetipanga kaudu

Geo 1

Geo 1

—

—

Konto krediteerimine tavalise raamatupidamiskandega

Geo 0

Geo 0

—

—

Konto debiteerimine tavalise raamatupidamiskandega

Geo 0

Geo 0

—

—

—

—

Rahasiirded

Geo 3

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Telekommunikatsiooni-, digitaalse või IT-seadme abil tehtud tehingud

Geo 1

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Muud teenused (mis ei ole hõlmatud makseteenuste direktiiviga)

Geo 4

Geo 4

—

—”

;

| 3) | 16. osasse lisatakse järgmine mõiste:

  „Muud teenused (mis ei ole hõlmatud makseteenuste direktiiviga)
  – maksetega seonduvad teenused, mis ei ole direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 3 määratletud teenused.” |
| --- | --- |

3)

16. osasse lisatakse järgmine mõiste:

„Muud teenused (mis ei ole hõlmatud makseteenuste direktiiviga)
  – maksetega seonduvad teenused, mis ei ole direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 3 määratletud teenused.”

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise lisa järgimiseks, ning kohaldavad neid alates käesoleva suunise vastuvõtmise kuupäevast.

3.   Keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise artikli 1 lõike 2 järgimiseks, ning kohaldavad seda alates 1. jaanuarist 2015.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 6. november 2014

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

2

(3)  ELT L 35, 9.2.2011, lk 31.

3

(4)  4. aprilli 2014. aasta suunis EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiv 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1).

5

---

LISA

„12. OSA

Väärtpaberiemissioonide statistika

1. jagu. Sissejuhatus

Väärtpaberiemissioonide statistika euroala kohta annab kaks põhiagregaati:

| — | kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus ja |
| --- | --- |

—

kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus ja

| — | kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised. |
| --- | --- |

—

kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised.

Põhimõtteline eristus tuleb teha emitendi residentsuse alusel, kusjuures ühiselt katavad eurosüsteemi RKPd euroala residentide kõik emissioonid (1). Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) teatab „Välismaailma” emissioonidest, mis hõlmavad kõiki mitte-euroala residente (k.a rahvusvahelised organisatsioonid, mis ei ole euroala residendid).

Järgmine tabel võtab kokku aruandluse põhinõuded.

| | Väärtpaberiemissioonid |
| --- | --- |
| Euroala residentide poolt
  (iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta) | Välismaailma residentide poolt
  (BIS/NCB) |
| Euroalavälised liikmesriigid | Muud riigid |
| Eurodes/riikide vääringutes | Blokk A | Blokk B |
| Muudes vääringutes
   (2) | Blokk C | Blokk D


  ei ole nõutav |

Väärtpaberiemissioonid

Euroala residentide poolt

(iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta)

Välismaailma residentide poolt

(BIS/NCB)

Euroalavälised liikmesriigid

Muud riigid

Eurodes/riikide vääringutes

Blokk A

Blokk B

Muudes vääringutes
   (2)

Blokk C

Blokk D

ei ole nõutav

2. jagu. Aruandlusnõuded

Tabel 1

Bloki A aruandlusvorm RKPdele

| | RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS |
| --- | --- |
| Seisud | Brutoemissioonid | Tagasiostud | Netoemissioonid (4) |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 1.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID
   (3) |
| Kokku | S1 | S68 | S135 | S202 |
| EKP/RKP | S2 | S69 | S136 | S203 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S3 | S70 | S137 | S204 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S4 | S71 | S138 | S205 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S5 | S72 | S139 | S206 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S6 | S73 | S140 | S207 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S7 | S74 | S141 | S208 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S8 | S75 | S142 | S209 |
| Mittefinantsettevõtted | S9 | S76 | S143 | S210 |
| Keskvalitsus | S10 | S77 | S144 | S211 |
| Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus | S11 | S78 | S145 | S212 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S12 | S79 | S146 | S213 |
| | | | | |
| 2.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID
   (3) |
| Kokku | S13 | S80 | S147 | S214 |
| EKP/RKP | S14 | S81 | S148 | S215 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S15 | S82 | S149 | S216 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S16 | S83 | S150 | S217 |
| millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S17 | S84 | S151 | S218 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S18 | S85 | S152 | S219 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S19 | S86 | S153 | S220 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S20 | S87 | S154 | S221 |
| Mittefinantsettevõtted | S21 | S88 | S155 | S222 |
| Keskvalitsus | S22 | S89 | S156 | S223 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S23 | S90 | S157 | S224 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S24 | S91 | S158 | S225 |
| | | | | |
| 2.1.   sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: |
| Kokku | S25 | S92 | S159 | S226 |
| EKP/RKP | S26 | S93 | S160 | S227 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S27 | S94 | S161 | S228 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S28 | S95 | S162 | S229 |
| millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S29 | S96 | S163 | S230 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S30 | S97 | S164 | S231 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S31 | S98 | S165 | S232 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S32 | S99 | S166 | S233 |
| Mittefinantsettevõtted | S33 | S100 | S167 | S234 |
| Keskvalitsus | S34 | S101 | S168 | S235 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S35 | S102 | S169 | S236 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S36 | S103 | S170 | S237 |
| | | | | |
| 2.2.   sellest muutuva intressimääraga emissioonid: |
| Kokku | S37 | S104 | S171 | S238 |
| EKP/RKP | S38 | S105 | S172 | S239 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S39 | S106 | S173 | S240 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S40 | S107 | S174 | S241 |
| millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S41 | S108 | S175 | S242 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S42 | S109 | S176 | S243 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S43 | S110 | S177 | S244 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S44 | S111 | S178 | S245 |
| Mittefinantsettevõtted | S45 | S112 | S179 | S246 |
| Keskvalitsus | S46 | S113 | S180 | S247 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S47 | S114 | S181 | S248 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S48 | S115 | S182 | S249 |
| | | | | |
| 2.3.   sellest nullkupongvõlakirjad: |
| Kokku | S49 | S116 | S183 | S250 |
| EKP/RKP | S50 | S117 | S184 | S251 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S51 | S118 | S185 | S252 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S52 | S119 | S186 | S253 |
| millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S53 | S120 | S187 | S254 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S54 | S121 | S188 | S255 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S55 | S122 | S189 | S256 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S56 | S123 | S190 | S257 |
| Mittefinantsettevõtted | S57 | S124 | S191 | S258 |
| Keskvalitsus | S58 | S125 | S192 | S259 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S59 | S126 | S193 | S260 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S60 | S127 | S194 | S261 |
| | | | | |
| 3.   BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD
   (5) |
| Kokku | S61 | S128 | S195 | S262 |
| EKP/RKPd | S62 | S129 | S196 | S263 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S63 | S130 | S197 | S264 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S64 | S131 | S198 | S265 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S65 | S132 | S199 | S266 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S66 | S133 | S200 | S267 |
| Mittefinantsettevõtted | S67 | S134 | S201 | S268 |
| | | | | |

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS

Seisud

Brutoemissioonid

Tagasiostud

Netoemissioonid (4)

A1

A2

A3

A4

1.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID
   (3)

Kokku

S1

S68

S135

S202

EKP/RKP

S2

S69

S136

S203

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S3

S70

S137

S204

Muud finantsvahendusettevõtted

S4

S71

S138

S205

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S5

S72

S139

S206

Finantsvahenduse abiettevõtted

S6

S73

S140

S207

Varasid hoidvad finantsasutused

S7

S74

S141

S208

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S8

S75

S142

S209

Mittefinantsettevõtted

S9

S76

S143

S210

Keskvalitsus

S10

S77

S144

S211

Osariigi/liidumaa ja kohalik omavalitsus

S11

S78

S145

S212

Sotsiaalkindlustusfondid

S12

S79

S146

S213

2.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID
   (3)

Kokku

S13

S80

S147

S214

EKP/RKP

S14

S81

S148

S215

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S15

S82

S149

S216

Muud finantsvahendusettevõtted

S16

S83

S150

S217

millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S17

S84

S151

S218

Finantsvahenduse abiettevõtted

S18

S85

S152

S219

Varasid hoidvad finantsasutused

S19

S86

S153

S220

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S20

S87

S154

S221

Mittefinantsettevõtted

S21

S88

S155

S222

Keskvalitsus

S22

S89

S156

S223

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S23

S90

S157

S224

Sotsiaalkindlustusfondid

S24

S91

S158

S225

2.1.   sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid:

Kokku

S25

S92

S159

S226

EKP/RKP

S26

S93

S160

S227

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S27

S94

S161

S228

Muud finantsvahendusettevõtted

S28

S95

S162

S229

millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S29

S96

S163

S230

Finantsvahenduse abiettevõtted

S30

S97

S164

S231

Varasid hoidvad finantsasutused

S31

S98

S165

S232

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S32

S99

S166

S233

Mittefinantsettevõtted

S33

S100

S167

S234

Keskvalitsus

S34

S101

S168

S235

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S35

S102

S169

S236

Sotsiaalkindlustusfondid

S36

S103

S170

S237

2.2.   sellest muutuva intressimääraga emissioonid:

Kokku

S37

S104

S171

S238

EKP/RKP

S38

S105

S172

S239

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S39

S106

S173

S240

Muud finantsvahendusettevõtted

S40

S107

S174

S241

millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S41

S108

S175

S242

Finantsvahenduse abiettevõtted

S42

S109

S176

S243

Varasid hoidvad finantsasutused

S43

S110

S177

S244

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S44

S111

S178

S245

Mittefinantsettevõtted

S45

S112

S179

S246

Keskvalitsus

S46

S113

S180

S247

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S47

S114

S181

S248

Sotsiaalkindlustusfondid

S48

S115

S182

S249

2.3.   sellest nullkupongvõlakirjad:

Kokku

S49

S116

S183

S250

EKP/RKP

S50

S117

S184

S251

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S51

S118

S185

S252

Muud finantsvahendusettevõtted

S52

S119

S186

S253

millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S53

S120

S187

S254

Finantsvahenduse abiettevõtted

S54

S121

S188

S255

Varasid hoidvad finantsasutused

S55

S122

S189

S256

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S56

S123

S190

S257

Mittefinantsettevõtted

S57

S124

S191

S258

Keskvalitsus

S58

S125

S192

S259

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S59

S126

S193

S260

Sotsiaalkindlustusfondid

S60

S127

S194

S261

3.   BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD
   (5)

Kokku

S61

S128

S195

S262

EKP/RKPd

S62

S129

S196

S263

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S63

S130

S197

S264

Muud finantsvahendusettevõtted

S64

S131

S198

S265

Finantsvahenduse abiettevõtted

S65

S132

S199

S266

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S66

S133

S200

S267

Mittefinantsettevõtted

S67

S134

S201

S268

Tabel 2

Bloki C aruandlusvorm RKPdele

| | RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // MUUD VÄÄRINGUD |
| --- | --- |
| Seisud | Brutoemissioonid | Tagasiostud | Netoemissioonid |
| | C1 | C2 | C3 | C4 |
| 4.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID |
| Kokku | S269 | S335 | S401 | S467 |
| EKP/RKP | S270 | S336 | S402 | S468 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S271 | S337 | S403 | S469 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S272 | S338 | S404 | S470 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S273 | S339 | S405 | S471 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S274 | S340 | S406 | S472 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S275 | S341 | S407 | S473 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S276 | S342 | S408 | S474 |
| Mittefinantsettevõtted | S277 | S343 | S409 | S475 |
| Keskvalitsus | S278 | S344 | S410 | S476 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S279 | S345 | S411 | S477 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S280 | S346 | S412 | S478 |
| | | | | |
| 5.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID |
| Kokku | S281 | S347 | S413 | S479 |
| EKP/RKP | S282 | S348 | S414 | S480 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S283 | S349 | S415 | S481 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S284 | S350 | S416 | S482 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S285 | S351 | S417 | S483 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S286 | S352 | S418 | S484 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S287 | S353 | S419 | S485 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S288 | S354 | S420 | S486 |
| Mittefinantsettevõtted | S289 | S355 | S421 | S487 |
| Keskvalitsus | S290 | S356 | S422 | S488 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S291 | S357 | S423 | S489 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S292 | S358 | S424 | S490 |
| | | | | |
| 5.1.   sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: |
| Kokku | S293 | S359 | S425 | S491 |
| EKP/RKP | S294 | S360 | S426 | S492 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S295 | S361 | S427 | S493 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S296 | S362 | S428 | S494 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S297 | S363 | S429 | S495 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S298 | S364 | S430 | S496 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S299 | S365 | S431 | S497 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S300 | S366 | S432 | S498 |
| Mittefinantsettevõtted | S301 | S367 | S433 | S499 |
| Keskvalitsus | S302 | S368 | S434 | S500 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S303 | S369 | S435 | S501 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S304 | S370 | S436 | S502 |
| | | | | |
| 5.2.   sellest muutuva intressimääraga emissioonid: |
| Kokku | S305 | S371 | S437 | S503 |
| EKP/RKP | S306 | S372 | S438 | S504 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S307 | S373 | S439 | S505 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S308 | S374 | S440 | S506 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S309 | S375 | S441 | S507 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S310 | S376 | S442 | S508 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S311 | S377 | S443 | S509 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S312 | S378 | S444 | S510 |
| Mittefinantsettevõtted | S313 | S379 | S445 | S511 |
| Keskvalitsus | S314 | S380 | S446 | S512 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S315 | S381 | S447 | S513 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S316 | S382 | S448 | S514 |
| | | | | |
| 5.3.   sellest nullkupongvõlakirjad: |
| Kokku | S317 | S383 | S449 | S515 |
| EKP/RKP | S318 | S384 | S450 | S516 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S319 | S385 | S451 | S517 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S320 | S386 | S452 | S518 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S321 | S387 | S453 | S519 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S322 | S388 | S454 | S520 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S323 | S389 | S455 | S521 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S324 | S390 | S456 | S522 |
| Mittefinantsettevõtted | S325 | S391 | S457 | S523 |
| Keskvalitsus | S326 | S392 | S458 | S524 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S327 | S393 | S459 | S525 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S328 | S394 | S460 | S526 |
| | | | | |
| 6.   BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD |
| Kokku | S329 | S395 | S461 | S527 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S330 | S396 | S462 | S528 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S331 | S397 | S463 | S529 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S332 | S398 | S464 | S530 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S333 | S399 | S465 | S531 |
| Mittefinantsettevõtted | S334 | S400 | S466 | S532 |

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // MUUD VÄÄRINGUD

Seisud

Brutoemissioonid

Tagasiostud

Netoemissioonid

C1

C2

C3

C4

4.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID

Kokku

S269

S335

S401

S467

EKP/RKP

S270

S336

S402

S468

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S271

S337

S403

S469

Muud finantsvahendusettevõtted

S272

S338

S404

S470

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S273

S339

S405

S471

Finantsvahenduse abiettevõtted

S274

S340

S406

S472

Varasid hoidvad finantsasutused

S275

S341

S407

S473

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S276

S342

S408

S474

Mittefinantsettevõtted

S277

S343

S409

S475

Keskvalitsus

S278

S344

S410

S476

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S279

S345

S411

S477

Sotsiaalkindlustusfondid

S280

S346

S412

S478

5.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID

Kokku

S281

S347

S413

S479

EKP/RKP

S282

S348

S414

S480

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S283

S349

S415

S481

Muud finantsvahendusettevõtted

S284

S350

S416

S482

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S285

S351

S417

S483

Finantsvahenduse abiettevõtted

S286

S352

S418

S484

Varasid hoidvad finantsasutused

S287

S353

S419

S485

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S288

S354

S420

S486

Mittefinantsettevõtted

S289

S355

S421

S487

Keskvalitsus

S290

S356

S422

S488

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S291

S357

S423

S489

Sotsiaalkindlustusfondid

S292

S358

S424

S490

5.1.   sellest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid:

Kokku

S293

S359

S425

S491

EKP/RKP

S294

S360

S426

S492

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S295

S361

S427

S493

Muud finantsvahendusettevõtted

S296

S362

S428

S494

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S297

S363

S429

S495

Finantsvahenduse abiettevõtted

S298

S364

S430

S496

Varasid hoidvad finantsasutused

S299

S365

S431

S497

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S300

S366

S432

S498

Mittefinantsettevõtted

S301

S367

S433

S499

Keskvalitsus

S302

S368

S434

S500

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S303

S369

S435

S501

Sotsiaalkindlustusfondid

S304

S370

S436

S502

5.2.   sellest muutuva intressimääraga emissioonid:

Kokku

S305

S371

S437

S503

EKP/RKP

S306

S372

S438

S504

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S307

S373

S439

S505

Muud finantsvahendusettevõtted

S308

S374

S440

S506

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S309

S375

S441

S507

Finantsvahenduse abiettevõtted

S310

S376

S442

S508

Varasid hoidvad finantsasutused

S311

S377

S443

S509

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S312

S378

S444

S510

Mittefinantsettevõtted

S313

S379

S445

S511

Keskvalitsus

S314

S380

S446

S512

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S315

S381

S447

S513

Sotsiaalkindlustusfondid

S316

S382

S448

S514

5.3.   sellest nullkupongvõlakirjad:

Kokku

S317

S383

S449

S515

EKP/RKP

S318

S384

S450

S516

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S319

S385

S451

S517

Muud finantsvahendusettevõtted

S320

S386

S452

S518

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S321

S387

S453

S519

Finantsvahenduse abiettevõtted

S322

S388

S454

S520

Varasid hoidvad finantsasutused

S323

S389

S455

S521

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S324

S390

S456

S522

Mittefinantsettevõtted

S325

S391

S457

S523

Keskvalitsus

S326

S392

S458

S524

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S327

S393

S459

S525

Sotsiaalkindlustusfondid

S328

S394

S460

S526

6.   BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD

Kokku

S329

S395

S461

S527

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S330

S396

S462

S528

Muud finantsvahendusettevõtted

S331

S397

S463

S529

Finantsvahenduse abiettevõtted

S332

S398

S464

S530

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S333

S399

S465

S531

Mittefinantsettevõtted

S334

S400

S466

S532

Tabel 3

Bloki A memokirjete aruandlusvorm RKPdele

| | RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS |
| --- | --- |
| Seisud | Brutoemissioonid | Tagasiostud | Netoemissioonid |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 6.   BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S533 | S544 | S555 | S566 |
| | | | | |
| 7.   BÖRSIL NOTEERIMATA AKTSIAD |
| Kokku | S534 | S545 | S556 | S567 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S535 | S546 | S557 | S568 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S536 | S547 | S558 | S569 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S537 | S548 | S559 | S570 |
| Mittefinantsettevõtted | S538 | S549 | S560 | S571 |
| | | | | |
| 8.   MUUD OMANDIVÄÄRTPABERID |
| Kokku | S539 | S550 | S561 | S572 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S540 | S551 | S562 | S573 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S541 | S552 | S563 | S574 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S542 | S553 | S564 | S575 |
| Mittefinantsettevõtted | S543 | S554 | S565 | S576 |
| | | | | |
| | | | | |

RIIGI RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS

Seisud

Brutoemissioonid

Tagasiostud

Netoemissioonid

A1

A2

A3

A4

6.   BÖRSIL NOTEERITUD AKTSIAD

Varasid hoidvad finantsasutused

S533

S544

S555

S566

7.   BÖRSIL NOTEERIMATA AKTSIAD

Kokku

S534

S545

S556

S567

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S535

S546

S557

S568

Muud finantsvahendusettevõtted

S536

S547

S558

S569

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S537

S548

S559

S570

Mittefinantsettevõtted

S538

S549

S560

S571

8.   MUUD OMANDIVÄÄRTPABERID

Kokku

S539

S550

S561

S572

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S540

S551

S562

S573

Muud finantsvahendusettevõtted

S541

S552

S563

S574

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S542

S553

S564

S575

Mittefinantsettevõtted

S543

S554

S565

S576

1.   Emitendi residentsus

Aruandluse riigi mitteresidentide aruandluse riigi majandusterritooriumil asuvate tütarettevõtjate emissioonid loetakse aruandluse riigi residentide emissioonideks.

Aruandluse riigi majandusterritooriumil asuvate ja rahvusvaheliselt tegutsevate peakontorite emissioonid loetakse samuti residentide emissioonideks. Väljaspool aruandluse riigi majandusterritooriumi asuvate, kuid aruandluse riigi residentide omandis olevate peakontorite või tütarettevõtjate emissioonid loetakse mitteresidentide emissioonideks. Näiteks Volkswagen Brazili emissioonid loetakse Brasiilia residendi emissioonideks ning mitte aruandluse riigi residentide omadeks. Kui ettevõttel puudub füüsiline mõõde, määratakse tema residentsus kindlaks selle majandusterritooriumi järgi, mille seaduste kohaselt on ettevõte asutatud või registreeritud (6).

Et vältida topeltarvestamist või lünki, peavad eriotstarbeliste üksuste emissioone käsitlema asjaomased andmeesitajad kahepoolselt. ESA 2010 residentsuskriteeriumidele vastavate ja euroala residentideks liigitatud eriotstarbeliste üksuste emissioonide aruandluse peavad esitama RKPd ja mitte BIS.

2.   Emitentide jaotus sektori järgi

Emissioonid tuleb liigitada vastavalt sektorile, mis vastutab emiteeritud väärtpaberitega seotud kohustuste eest. Sektori liigituses on kaksteist liiki emitente:

| — | EKP/RKPd, |
| --- | --- |

—

EKP/RKPd,

| — | muud rahaloomeasutused, |
| --- | --- |

—

muud rahaloomeasutused,

| — | muud finantsvahendusettevõtted, |
| --- | --- |

—

muud finantsvahendusettevõtted,

| — | millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted, |
| --- | --- |

—

millest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted,

| — | finantsvahenduse abiettevõtted, |
| --- | --- |

—

finantsvahenduse abiettevõtted,

| — | varasid hoidvad finantsasutused, |
| --- | --- |

—

varasid hoidvad finantsasutused,

| — | kindlustusseltsid ja pensionifondid (7), |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid ja pensionifondid (7),

| — | mittefinantsettevõtted, |
| --- | --- |

—

mittefinantsettevõtted,

| — | keskvalitsus, |
| --- | --- |

—

keskvalitsus,

| — | osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus, |
| --- | --- |

—

osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus,

| — | sotsiaalkindlustusfondid, |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustusfondid,

| — | rahvusvahelised institutsioonid. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised institutsioonid.

Kui väärtpaberid on emiteeritud eriotstarbeliste üksuste kaudu, kuid emissiooni eest vastutab emaettevõtja ja mitte eriotstarbeline üksus, loetakse emissioonid emaettevõtja ja mitte eriotstarbelise üksuse omadeks. Näiteks euroala riigis Riik A asuva mittefinantsettevõtte AJAX Electronics eriotstarbelise üksuse poolt korraldatud emissioonid kuuluvad mittefinantsettevõtete sektorisse ja aruandluse esitab Riik A. Samas peavad eriotstarbeline üksus ja tema emaettevõtja asuma samas riigis. Seega kui emaettevõtja ei ole aruandluse riigi resident, tuleb eriotstarbeline üksus lugeda aruandluse riigi tinglikuks residendiks ning emiteeriv sektor peab vastama eriotstarbelise üksuse majanduslikule funktsioonile. Näiteks kui ACME Motors oleks Jaapani residendist autosid tootev mittefinantsettevõte ja ACME Motor Finance euroala liikmesriigi Riik B residendist tütarettevõte, tuleks ACME Motor Finance'i emissioonid liigitada Riigi B varasid hoidvate finantsasutuste emissioonideks, kuna emaettevõtja ACME Motors ei ole sama riigi resident. Ainsaks erandiks siin on valitsemissektori eriotstarbelised üksused, mille puhul liigitatakse väärtpaberid valitsemissektori poolt emaettevõtte riigis emiteeritud väärtpaberiteks (8).

Avaliku sektori ettevõte, mis erastatakse börsil noteeritud aktsiate emiteerimise teel, liigitatakse sektorisse „Mittefinantsettevõtted”. Samamoodi liigitatakse erastatav avaliku sektori krediidiasutus sektorisse „Rahaloomeasutused, v.a keskpangad”. Kodumajapidamiste või kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide emissioonid liigitatakse sektorisse „Mittefinantsettevõtted”.

3.   Emiteeritud väärtpaberite tähtaeg

Lühiajalised võlaväärtpaberid hõlmavad väärtpabereid, mille algne tähtaeg on üks aasta või vähem, isegi kui need emiteeritakse pikemaajalisema kava raames.

Pikaajalised võlaväärtpaberid hõlmavad väärtpabereid, mille algne tähtaeg on üle ühe aasta. Valikulise tähtajaga väärtpaberid, mille pikim tähtaeg on üle aasta, ja määratlemata tähtajaga väärtpaberid liigitatakse pikaajaliste väärtpaberite hulka.

Rahaloomeasutuste bilanssides kasutatav jaotus väärtpaberiteks tähtajaga kuni kaks aastat ja üle selle ei ole nõutav.

4.   Pikaajaliste võlaväärtpaberite liigitus intressimäära järgi

Pikaajalised võlaväärtpabereid liigitatakse järgmiselt.

Kindlaksmääratud intressimääraga võlaväärtpaberid
  – võlaväärtpaberid, mida emiteeritakse ja ostetakse tagasi nimiväärtuses, ja võlaväärtpaberid, mida emiteeritakse preemia või diskontoga.

Muutuva intressimääraga võlaväärtpaberid
  – võlaväärtpaberid, mille kupongimäär ja/või põhiosa seotakse kaupade või teenuste üldise hinnaindeksiga (näiteks tarbijahinnaindeksiga), intressimääraga või vara hinnaga, mille tulemusel kupongimakse nominaalväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul vaheldub. Väärtpaberiemissioonide statistika eesmärgil liigitatakse kombineeritud intressimääraga võlaväärtpaberid muutuva intressimääraga võlaväärtpaberiteks (9).

Diskontomääraga emiteeritud nullkupongvõlakirjad
  – instrumendid, millel ei ole intressimakseid ja mida emiteeritakse tunduvalt alla nimiväärtuse. Suurem osa diskontomäärast on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga.

5.   Emissioonide liigitus

Emissioone analüüsitakse kahe suure rühmana: a) võlaväärtpaberid (10) ja b) börsil noteeritud aktsiad (11). Suunatud emissiooniga emiteeritud väärtpabereid tuleb hõlmata niipalju kui võimalik. Rahaturupaberid liigitatakse eristamatult võlaväärtpaberite hulka. Börsil noteerimata aktsiaid (12) ja muid omandiväärtpabereid (13) võib aruannetes kajastada vabatahtlikult kahe eraldi memokirjena. Rahaturufondide ja muude investeerimisfondide aktsiad/osakud jäetakse välja.

Väärtpaberiemissioonide statistikas hõlmatud instrumentide näitlik loetelu on järgmine.

| a) | Võlaväärtpaberid






  i) | Lühiajalised võlaväärtpaberid
  Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid:






  — | riigi võlakirjad ja muud valitsemissektori lühiajalised väärtpaberid; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Võlaväärtpaberid

i)

Lühiajalised võlaväärtpaberid

Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid:

—

riigi võlakirjad ja muud valitsemissektori lühiajalised väärtpaberid;

| — | finantsettevõtete ning mittefinantsettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Selliste väärtpaberite kohta kasutatakse mitmesuguseid nimetusi: kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid; |
| --- | --- |

—

finantsettevõtete ning mittefinantsettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Selliste väärtpaberite kohta kasutatakse mitmesuguseid nimetusi: kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid;

| — | pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid;

| — | pangaaktseptid. |
| --- | --- |

—

pangaaktseptid.

| ii) | Pikaajalised võlaväärtpaberid
  Siia kuuluvad näiteks vähemalt järgmised instrumendid:






  — | esitajavõlakirjad; |
| --- | --- | --- |

ii)

Pikaajalised võlaväärtpaberid

Siia kuuluvad näiteks vähemalt järgmised instrumendid:

—

esitajavõlakirjad;

| — | allutatud võlakirjad; |
| --- | --- |

—

allutatud võlakirjad;

| — | valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim on rohkem kui ühe aasta pärast; |
| --- | --- |

—

valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim on rohkem kui ühe aasta pärast;

| — | tähtajatud võlakirjad; |
| --- | --- |

—

tähtajatud võlakirjad;

| — | muutuva intressimääraga võlakirjad; |
| --- | --- |

—

muutuva intressimääraga võlakirjad;

| — | vahetusvõlakirjad; |
| --- | --- |

—

vahetusvõlakirjad;

| — | tagatud võlakirjad; |
| --- | --- |

—

tagatud võlakirjad;

| — | indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga, kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga; |
| --- | --- |

—

indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga, kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga;

| — | suure diskontomääraga võlakirjad, millel on väiksed kupongimaksed ja mida emiteeritakse alla nimiväärtuse; |
| --- | --- |

—

suure diskontomääraga võlakirjad, millel on väiksed kupongimaksed ja mida emiteeritakse alla nimiväärtuse;

| — | nullkupongvõlakirjad; |
| --- | --- |

—

nullkupongvõlakirjad;

| — | eurobondid; |
| --- | --- |

—

eurobondid;

| — | üleilmsed võlakirjad; |
| --- | --- |

—

üleilmsed võlakirjad;

| — | suunatud emissiooniga võlakirjad; |
| --- | --- |

—

suunatud emissiooniga võlakirjad;

| — | laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid;

| — | de facto kaubeldavaks muutunud laenud; |
| --- | --- |

—

de facto kaubeldavaks muutunud laenud;

| — | emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav; |
| --- | --- |

—

emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav;

| — | aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad; |
| --- | --- |

—

aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad;

| — | laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad. |
| --- | --- |

—

laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad.

Välja jäetakse järgmised instrumendid:

| — | väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames; |
| --- | --- |

—

väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames;

| — | mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid;

| — | mittekaubeldavad laenud. |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad laenud.

| b) | Börsil noteeritud aktsiad
  Börsil noteeritud aktsiate hulka kuuluvad:






  — | piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad; |
| --- | --- | --- |

b)

Börsil noteeritud aktsiad

Börsil noteeritud aktsiate hulka kuuluvad:

—

piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad;

| — | tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad; |
| --- | --- |

—

tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad;

| — | piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad; |
| --- | --- |

—

piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad;

| — | eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimise korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte; |
| --- | --- |

—

eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimise korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte;

| — | suunatud emissioonid, kui need on võimalikud.
  Kui aktsiaselts erastatakse ja valitsus jätab osa erastatud aktsiaseltsi aktsiatest endale, kuid ülejäänud aktsiad noteeritakse börsil, kirjendatakse aktsiaseltsi kapitali koguväärtus börsil noteeritud aktsiatena, sest kõik need aktsiad on potentsiaalselt igal ajal turuväärtusega kaubeldavad. Sama kehtib, kui osa aktsiatest müüakse suurinvestoritele ja ainult ülejäänud osaga kaubeldakse börsil. |
| --- | --- |

—

suunatud emissioonid, kui need on võimalikud.

Kui aktsiaselts erastatakse ja valitsus jätab osa erastatud aktsiaseltsi aktsiatest endale, kuid ülejäänud aktsiad noteeritakse börsil, kirjendatakse aktsiaseltsi kapitali koguväärtus börsil noteeritud aktsiatena, sest kõik need aktsiad on potentsiaalselt igal ajal turuväärtusega kaubeldavad. Sama kehtib, kui osa aktsiatest müüakse suurinvestoritele ja ainult ülejäänud osaga kaubeldakse börsil.

Börsil noteeritud aktsiate hulka ei kuulu:

| — | emissioonis ostmata jäänud aktsiad; |
| --- | --- |

—

emissioonis ostmata jäänud aktsiad;

| — | aktsiateks konverteeritavad võlakirjad. Need võetakse arvesse alles pärast nende konverteerimist aktsiateks; |
| --- | --- |

—

aktsiateks konverteeritavad võlakirjad. Need võetakse arvesse alles pärast nende konverteerimist aktsiateks;

| — | piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus; |
| --- | --- |

—

piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus;

| — | valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali; |
| --- | --- |

—

valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali;

| — | boonusaktsiate emissioonid ainult emiteerimise ajal ja aktsiate split-emissioonid; boonusaktsiad ja split-aktsiad lülitatakse neid eristamata börsil noteerivate aktsiate kogupositsiooni. |
| --- | --- |

—

boonusaktsiate emissioonid ainult emiteerimise ajal ja aktsiate split-emissioonid; boonusaktsiad ja split-aktsiad lülitatakse neid eristamata börsil noteerivate aktsiate kogupositsiooni.

6.   Emissiooni vääring

Topeltvääringus võlakirjad tuleb liigitada võlakirja vääringu alusel. Topeltvääringus võlakiri on võlakiri, mis ostetakse tagasi või mille kupong makstakse võlakirja vääringust erinevas vääringus. Kui üleilmne võlakiri emiteeritakse rohkem kui ühes vääringus, tuleb iga osa kajastada eraldi emissioonina vastavalt emissiooni vääringule. Kui emissioon on nomineeritud kahes vääringus, näiteks 70 % eurodes ja 30 % USA dollarites, tuleb asjaomased emissiooni osad kajastada võimaluse korral vääringu alusel eraldi. Seega tuleb antud juhul 70 % emissioonist kajastada emissioonina eurodes/riigi vääringus (14) ja 30 % emissioonina muudes vääringutes. Kui emissiooni eri vääringus osi ei ole võimalik eristada, tuleb aruandluse riigi poolt kasutatud tegeliku jaotuse kohta esitada riigi selgitavad märkused.

7.   Emissiooni kirjendamisaeg

Emissioon loetakse toimunuks, kui emitent saab makse, ja mitte siis, kui võetakse asjaomane kohustus.

8.   Bilansiseisude ja finantsvoogude vastavuse kontrollimine

RKPd peavad esitama andmed lühi- ja pikaajaliste võlaväärtpaberite bilansiseisude, brutoemissioonide, tagasiostmiste ja netoemissioonide kohta ning börsil noteeritud aktsiate kohta.

Allpool tabelis on näidatud bilansiseisude ja finantsvoogude (st brutoemissioonide, tagasiostude ja netoemissioonide) vahelised seosed. Praktikas on see seos hindade ja vahetuskursside väärtuste muutumise, reinvesteeritud (st kogunenud) intresside, ümberliigitamiste, paranduste ja muude korrigeerimiste tõttu keerulisem.

| i) | Lõpetamata emissioonid aruandeperioodi lõpus | ≈ | Lõpetamata emissioonid eelmise aruandeperioodi lõpus | + | Brutoemissioonid aruandeperioodil | – | Tagasiostud aruandeperioodil | + | Ümberklassifitseerimised ja muud muudatused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ii) | Lõpetamata emissioonid aruandeperioodi lõpus | ≈ | Lõpetamata emissioonid eelmise aruandeperioodi lõpus | + | Netoemissioonid aruandeperioodil | | | + | Ümberklassifitseerimised ja muud muudatused |

i)

Lõpetamata emissioonid aruandeperioodi lõpus

≈

Lõpetamata emissioonid eelmise aruandeperioodi lõpus

+

Brutoemissioonid aruandeperioodil

–

Tagasiostud aruandeperioodil

+

Ümberklassifitseerimised ja muud muudatused

ii)

Lõpetamata emissioonid aruandeperioodi lõpus

≈

Lõpetamata emissioonid eelmise aruandeperioodi lõpus

+

Netoemissioonid aruandeperioodil

+

Ümberklassifitseerimised ja muud muudatused

a)   Brutoemissioonid

Brutoemissioonid aruandeperioodil hõlmavad kõiki võlakirjade ja börsil noteeritud aktsiate emissioone, mille puhul emitent müüb uusi väärtpabereid raha eest. Need puudutavad uute instrumentide regulaarset loomist. Emissiooni toimumise ajaks loetakse makse tegemise aeg, seepärast kajastab emissioonide kirjendamine võimalikult täpselt asjaomase emissiooni toimumise aega.

Brutoemissioonid hõlmavad börsil esimest korda noteeritud aktsiaseltside poolt raha eest emiteeritavaid uusi aktsiaid, samuti äsja asutatud aktsiaseltse või aktsiaseltsideks saanud osaühinguid. Brutoemissioonid hõlmavad ka uusi aktsiaid, mis emiteeritakse raha eest riigiettevõtete erastamise käigus, kui nende aktsiaid hakatakse börsil noteerima. Boonusaktsiate emissioonid jäetakse välja (15). Brutoemissioone ei kirjendata, kui tegemist on lihtsalt ettevõtte noteerimisega börsil, ilma et uut kapitali kaasataks.

Olemasolevate väärtpaberite vahetust või ülekandmist ülevõtmise või ühinemise korral ei võeta arvesse (16) kirjendatud brutoemissioonides või tagasiostudes, välja arvatud juhul, kui tegemist on euroala residendi poolt raha eest loodavate ja emiteeritavate uute instrumentidega.

Emiteeritud väärtpaberid, mida saab hiljem muudeks instrumentideks konverteerida, kirjendatakse algse instrumendiliigi emissioonideks; konverteerimise korral arvestatakse need identse summaga sellest instrumentide liigist maha ja loetakse uut liiki instrumentide emissioonideks (17).

b)   Tagasiostud

Tagasiostud aruandeperioodil hõlmavad kõiki emitendi poolt tagasi ostetud võlaväärtpabereid ja börsil noteeritud aktsiaid, mille puhul investor saab väärtpaberite eest raha. Tagasiostmised puudutavad instrumentide regulaarset kustutamist. Need hõlmavad kõiki võlaväärtpabereid, mille tähtaeg on saabunud, samuti ennetähtaegseid tagasiostmisi. See hõlmab ka aktsiaseltsi aktsiate tagasiostmisi, kui aktsiaselts ostab enne oma juriidilise vormi muutmist kõik aktsiad raha eest tagasi või ostab osa aktsiatest tagasi, laenates vastu raha, mis viib omakapitali vähendamisele. Aktsiaseltside aktsiate tagasioste ei arvestata, kui need on aktsiaseltsi investeeringud oma aktsiatesse (18).

Aktsiate tagasioste ei võeta arvesse, kui tegemist on lihtsalt noteerimise lõpetamisega börsil.

c)   Netoemissioonid

Netoemissioonid on kõikide tehtud brutoemissioonide seis miinus kõik aruandeperioodil toimunud tagasiostmised.

Börsil noteeritud aktsiate seisud peavad katma residentide kõikide börsil noteeritud aktsiate turuväärtuse. Euroala riigi poolt aruandes esitatud börsil noteeritud aktsiate seisud võivad seega suureneda või väheneda noteeritud üksuse asukoha muutumise tagajärjel. See kehtib ka ülevõtmise või ühinemise korral, kui seejuures ei looda ega emiteerita raha eest uusi instrumente ja/või neid ei lunastata raha eest. Selleks et emitendi kolimise korral teise riiki vältida võlaväärtpaberite ja börsil noteeritud aktsiate topeltarvestamist või lünki, peavad asjaomased RKPd koordineerima kahepoolselt sellise sündmuse aruandes kajastamise ajastust.

9.   Hindamine

Väärtpaberiemissiooni väärtus koosneb hinnast ja kui emissiooni nimiväärtus on muus vääringus kui esitatavad andmed, siis ka vahetuskursi komponendist.

RKPd esitavad aruandes lühiajalised võlaväärtpaberid nimiväärtuses (19) ja börsil noteeritud aktsiad turuväärtuses. Pikaajaliste võlaväärtpaberite korral võib sõltuvalt intressimäära liigist kasutada erinevaid hindamismeetodeid; sellisel juhul on koguväärtus saadud segameetodiga. Näiteks fikseeritud intressimääraga ja muutuva intressimääraga emissioonid hinnatakse tavaliselt nimiväärtuses ja nullkupongvõlakirjad nominaalväärtuses. Üldiselt on nullkupongvõlakirjade suhteline osakaal väike, mistõttu koodide nimekirjas ei ole segameetodiga saadud väärtuse varianti, vaid pikaajaliste võlaväärtpaberite kogusumma esitatakse nimiväärtuses. Kui nullkupongvõlakirju on palju, kasutatakse „määratlemata” kohta väärtust Z. Üldreeglina esitavad RKPd segameetodil hindamise korral üksikasjad omaduste kohta kooskõlas III lisaga.

| a) | Hinna määramine
  Börsil noteeritud aktsiate bilansiseisud ja finantsvood tuleb esitada turuväärtuses.
  Erand võlaväärtpaberite bilansiseisude ja finantsvoogude kirjendamise suhtes nimiväärtusega on tehtud suure diskontomääraga võlakirjade ja nullkupongvõlakirjade osas, mille seisud ja brutoemissioonid kirjendatakse nominaalväärtuses, st diskonteeritud hinnaga emissiooni ajal (millele lisandub kogunenud intress), ja tagasiostud tähtajal nimiväärtuses. Nullkupongvõlakirjade seisude nominaalväärtus arvutatakse järgmiselt:

  kus







  A | = | nominaalväärtus = tegelikult makstud summa ja kogunenud intress |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | diskontomääraga hind emiteerimisel (emiteerimisel makstud summa) |
| P | = | nimiväärtus (tagasimakse tähtaja lõppemisel) |
| T | = | alates emissiooni kuupäevast tähtaja lõpuni jäänud aeg (päevades) |
| t | = | emissiooni kuupäevast möödunud aeg (päevades) |

a)

Hinna määramine

Börsil noteeritud aktsiate bilansiseisud ja finantsvood tuleb esitada turuväärtuses.

Erand võlaväärtpaberite bilansiseisude ja finantsvoogude kirjendamise suhtes nimiväärtusega on tehtud suure diskontomääraga võlakirjade ja nullkupongvõlakirjade osas, mille seisud ja brutoemissioonid kirjendatakse nominaalväärtuses, st diskonteeritud hinnaga emissiooni ajal (millele lisandub kogunenud intress), ja tagasiostud tähtajal nimiväärtuses. Nullkupongvõlakirjade seisude nominaalväärtus arvutatakse järgmiselt:

kus

A

=

nominaalväärtus = tegelikult makstud summa ja kogunenud intress

E

=

diskontomääraga hind emiteerimisel (emiteerimisel makstud summa)

P

=

nimiväärtus (tagasimakse tähtaja lõppemisel)

T

=

alates emissiooni kuupäevast tähtaja lõpuni jäänud aeg (päevades)

t

=

emissiooni kuupäevast möödunud aeg (päevades)

Hinna määramine võib riigiti erineda.

Antud juhul ei kohaldata hinna määramist ESA 2010 järgi, mis nõuab võlaväärtpaberite ja aktsiate finantsvoogude kirjendamist tehinguväärtusega ja positsioonide kirjendamist turuväärtusega.

Suure diskontomääraga võlakirjadel ja nullkupongvõlakirjadel arvutab kogunenud intresse andmeid esitav RKP võimaluste piirides.

| b) | Aruandluse vääring ja vahetuskursi hindamine
  RKPde aruandlus EKP-le toimub eurodes, k.a tagasivaateliste andmeridade puhul. Riigi residentide poolt muudes vääringutes emiteeritud väärtpaberite eurosse konverteerimisel (blokk C) (20) peavad RKPd võimalikult suures ulatuses järgima ESA 2010-l (21) põhinevaid vahetuskursi hindamise põhimõtteid järgmiselt:






  i) | lõpetamata emissioonid tuleb konverteerida eurosse/riigi vääringusse asjakohase turu keskmise vahetuskursi alusel, mis peamiselt aruandlusperioodi lõpus kehtis, s.o aruandlusperioodi viimase tööpäeva lõpus; |
| --- | --- | --- |

b)

Aruandluse vääring ja vahetuskursi hindamine

RKPde aruandlus EKP-le toimub eurodes, k.a tagasivaateliste andmeridade puhul. Riigi residentide poolt muudes vääringutes emiteeritud väärtpaberite eurosse konverteerimisel (blokk C) (20) peavad RKPd võimalikult suures ulatuses järgima ESA 2010-l (21) põhinevaid vahetuskursi hindamise põhimõtteid järgmiselt:

i)

lõpetamata emissioonid tuleb konverteerida eurosse/riigi vääringusse asjakohase turu keskmise vahetuskursi alusel, mis peamiselt aruandlusperioodi lõpus kehtis, s.o aruandlusperioodi viimase tööpäeva lõpus;

| ii) | emissioonide ja tagasiostude brutosumma tuleb konverteerida eurodesse/riikide vääringutesse maksmise ajal kehtiva turu keskmise vahetuskursiga. Kui konverteerimiseks vajalikku täpset vahetuskurssi ei ole võimalik kindlaks määrata, võib kasutada tasumise ajal kehtinud keskmisele turumäärale võimalikult lähedast määra. |
| --- | --- |

ii)

emissioonide ja tagasiostude brutosumma tuleb konverteerida eurodesse/riikide vääringutesse maksmise ajal kehtiva turu keskmise vahetuskursiga. Kui konverteerimiseks vajalikku täpset vahetuskurssi ei ole võimalik kindlaks määrata, võib kasutada tasumise ajal kehtinud keskmisele turumäärale võimalikult lähedast määra.

10.   Põhimõtteline kooskõla

Väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste statistika kooskõla on vajalik rahaloomeasutuste kaubeldavate instrumentide emissioonide jaoks. Instrumentide ja neid emiteerivate rahaloomeasutuste hõlmatus on põhimõtteliselt sama, samuti instrumentide jaotus tähtajavahemikus ja jaotus vääringute kaupa. Erinevusi esineb väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste bilansistatistika väärtuse määramise põhimõtetes (võlaväärtpaberite puhul nimiväärtus esimese jaoks ja turuväärtus teise jaoks). V.a väärtuse määramise ja rahaloomeasutuste bilansis olevate väärtpaberiosaluste tasaarvestuse põhimõtted, peavad iga riigi rahaloomeasutuste väärtpaberiemissioonide bilansiseisud väärtpaberiemissioonide statistika jaoks vastama rahaloomeasutuse bilansi kohustuse poole kirjele 11 („Emiteeritud võlaväärtpaberid”). Väärtpaberiemissioonide statistika jaoks määratletud lühiajalised võlaväärtpaberid vastavad kuni üheaastastele võlaväärtpaberitele. Väärtpaberiemissioonide statistika jaoks määratletud pikaajalised võlaväärtpaberid vastavad üle üheaastaste ja kuni kaheaastaste võlaväärtpaberite ning üle kaheaastaste võlaväärtpaberite summale.

RKPd peavad kontrollima hõlmatust väärtpaberiemissioonide ja rahaloomeasutuste bilansistatistika osas ning teatama EKP-le mis tahes erinevustest põhimõtetes. Kontrollida tuleb kolme aspekti kooskõla: a) RKPde emissioonid eurodes/riigi vääringus; b) rahaloomeasutuste, v.a keskpangad, emissioonid eurodes/riigi vääringus ja c) rahaloomeasutuste, v.a keskpangad, emissioonid muudes vääringutes. Väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste bilansistatistika vahel võib tekkida põhimõttelisi erinevusi, kuna väärtpaberiemissioonide statistika ja rahaloomeasutuste bilansistatistika saadakse erinevate eesmärkidega riigi aruandlussüsteemidest.

11.   Nõutavad andmed

Vajalik on kõikide riikide statistika kõikide kohaldatavate aegridade osas. RKPd peavad EKP-le viivitamata esitama kirjaliku selgituse, kui mõnda kirjet riigis ei kohaldata. RKPd on ajutiselt vabastatud aegridade kohta andmete esitamise kohustusest, kui andmete aluseks olevat majanduslikku nähtust ei eksisteeri. RKPd peavad sellest või muudest erinevustest aruandlusvormidest vastavalt III lisale teatama. EKP-d tuleb teavitada koos paranduste saatmisega ning lisada selgitused paranduste olemuse kohta.

3. jagu. Riikide selgitavad märkused

Iga RKP peab asitama aruande, kus kirjeldatakse esitatud andmeid. Aruandes tuleb esitada kirjeldused allpool esitatu kohta samas järjekorras, kui võimalik. RKPd peavad esitama täiendavat teavet juhtudel, kui esitatud andmed ei järgi käesolevat suunist või kui andmeid pole esitatud, põhjendades seda. Aruanne tuleb esitada andmetega samal ajal.

1.   Andmeallikad/andmekogumissüsteem: esitada tuleb väärtpaberiemissioonide statistika kogumise andmeallikad: valitsuse emissioonide administratiivallikad, rahaloomeasutuste ja muude asutuste vahetu aruandlus, ajalehed, andmeesitajad, näiteks International Financial Review vms. RKPd peavad osutama, kas andmeid kogutakse ja arhiveeritakse emissioonide kaupa ning milliste kriteeriumide kohaselt. Muul juhul peab RKP osutama, kas andmeid kogutakse ja arhiveeritakse aruandlusperioodil üksikemitentide emissioonide kogusummana, näiteks vahetu andmekogumissüsteemi puhul. Vahetu aruandluse puhul esitatakse teavet kriteeriumide kohta, mida kasutatakse andmeesitajate ja esitatavate andmete tuvastamiseks.

2.   Koostamise kord: kirjeldatakse lühidalt statistika koostamise meetodit, näiteks väärtpaberite üksikemissioonide teabe agregeerimine, jooksvate andmeridade käsitlemine ja nende avaldamine.

3.   Emitendi residentsus: RKP peab täpsustama, kas emissioonide liigitamisel saab ESA 2010 (ja IMF) residentsuse määratlust täies ulatuses kohaldada. Kui see ei ole võimalik või on võimalik osaliselt, peavad RKPd selgitama tegelikult kasutatud kriteeriume.

4.   Emitentide jaotus sektori järgi: RKPd peavad osutama, kas esineb kõrvalekaldeid 2. jao 2 seoses emitentide jaotusega sektorite kaupa. Kõrvalekaldeid ja piiripealseid olukordi tuleb selgitada.

5.   Emissiooni vääring: juhul kui emissiooni vääringukomponente ei ole võimalik eristada, peavad RKPd selgitama reeglitest kõrvalekaldeid. Samuti peavad RKPd, kes ei saa eristada väärtpaberiemissioone kohalikus vääringus, euros/muude riikide vääringutes ja muudes vääringutes, kirjeldama, kuhu on need emissioonid liigitatud, ja osutama ebaõigesti määratud emissioonide mahtu, et anda ettekujutus moonutuse suurusest.

6.   Emissioonide liigitus: RKPd peavad esitama tervikliku teabe seoses väärtpaberite liikidega, mille kohta on riigi andmed, s.h riigisisesed nimetused. Kui on teada, et hõlmatus ei ole täielik, peavad RKPd andma selgituse lünkade kohta. Eelkõige peavad RKPd esitama järgmised andmed

—   suunatud emissioonid: RKPd peavad osutama, kas need on aruandluses hõlmatud;

—   pangaaktseptid: kui need on kaubeldavad ja sisalduvad lühiajaliste väärtpaberite kohta esitatud andmetes, peab andmeid esitav RKP selgitama riigi selgitavates märkustes riigis kohaldatavat menetlust nende instrumentide ja nende olemuse kajastamiseks;

—   börsil noteeritud aktsiad: RKPd peavad osutama, kas börsil noteerimata aktsiad või muud omandiväärtpaberid sisalduvad esitatud andmetes, ning hindama börsil noteerimata aktsiate ja/või muude omandiväärtpaberite osa suurust, et anda ettekujutus moonutuse suurusest. RKPd peavad riigi selgitavates märkustes osutama kõigile teadaolevatele lünkadele börsil noteeritud aktsiate aruandluses.

7.   Pikaajaliste võlaväärtpaberite instrumentide analüüs: juhul kui fikseeritud määraga, muutuva määraga ja nullkupongvõlakirjade kogusumma ei lange kokku pikaajaliste võlaväärtpaberite kogusummaga, peavad RKPd osutama pikaajaliste väärtpaberite liigi ja summa, mille kohta osutatud jaotust ei saa kohaldada.

8.   Emiteeritud väärtpaberite tähtaeg: juhul kui lühiajaliste ja pikaajaliste võlaväärtpaberite määratlust ei saa järgida, peavad RKPd osutama esitatud andmete kõrvalekalletele.

9.   Tagasiostud: RKPd peavad osutama, kuidas nad saavad teavet tagasiostude kohta ja kas teavet saadakse vahetu aruandluse kaudu või arvutatakse see jääkide põhjal.

10.   Hinna määramine: RKPd peavad riigi selgitavates märkustes täpsustama, millist väärtuse määramise korda on a) lühiajaliste võlaväärtpaberite; b) pikaajaliste võlaväärtpaberite; c) diskonteeritud võlakirjade ja d) börsil noteeritud aktsiate suhtes kasutatud. Selgitada tuleb mis tahes erinevusi bilansiseisude ja finantsvoogude hindamise vahel.

11.   Aruandluse sagedus, tähtajad ja ajavahemikud: RKPd peavad märkima, millises ulatuses on käesoleva statistika koostamisel järgitud kasutajanõudeid, st kuuandmed viienädalase tähtajaga. Esitada tuleb ka aegridade kestus. Teatada tuleb andmerea mis tahes katkestustest, näiteks väärtpaberite erinev hõlmatus erineval ajal.

12.   Parandused: RKPd peavad lühidalt selgitama mis tahes parandusi ning neid ja nende ulatust põhjendama.

13.   Riigi residentide emiteeritud instrumentide hõlmatuse prognoos: RKPd peavad esitama prognoosi riigi residentide väärtpaberite hõlmatuse kohta kõikides emissiooni liikides, st lühiajaliste väärtpaberite, pikaajaliste väärtpaberite ja börsil noteeritud aktsiate emissioonid kohalikus vääringus, muudes eurodes/riikide vääringutes, k.a eküü, ja muudes vääringutes vastavalt tabelile allpool. „Hõlmatuse ( %)” prognoos näitab, milline on hõlmatud väärtpaberi osa igas instrumentide liigis koguemissiooni suhtes, mille kohta tuleb aruandlusreeglite kohaselt asjakohastes rubriikides andmed esitada. Lühikirjeldused võib esitada märkuste all. RKPd peavad märkima ka hõlmatuses toimunud muutused seoses rahaliiduga liitumisega.

| | Hõlmatus (%): | Märkused: |
| --- | --- | --- |
| Emissioonid eurodes/riikide vääringutes | Kohalik vääring | STS | | |
| LTS | | |
| QUS | | |
| Eurodes/riikide vääringutes, v.a kohalik vääring, k.a eküüd | STS | | |
| LTS | | |
| Muudes vääringutes | STS | | |
| LTS | | |
| STS | = | lühiajalised võlaväärtpaberid |
| LTS | = | pikaajalised võlaväärtpaberid |
| QUS | = | börsil noteeritud aktsiad |

Hõlmatus (%):

Märkused:

Emissioonid eurodes/riikide vääringutes

Kohalik vääring

STS

LTS

QUS

Eurodes/riikide vääringutes, v.a kohalik vääring, k.a eküüd

STS

LTS

Muudes vääringutes

STS

LTS

STS

=

lühiajalised võlaväärtpaberid

LTS

=

pikaajalised võlaväärtpaberid

QUS

=

börsil noteeritud aktsiad

4. jagu. Nõuded Rahvusvaheliste Arvelduste Pangale

BISi aruandlusnõuded lähtuvad 1.–3. jaos RKPdele kehtestatud nõuete põhimõtetest, välja arvatud alltoodud osas.

Tabel 4

Bloki B aruandlusvorm BISile

| | VÄLISMAAILMA RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS |
| --- | --- |
| Seisud | Brutoemissioonid | Tagasiostud |
| | B1 | B2 | B3 |
| 9.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID |
| Kokku | S577 | S642 | S707 |
| RKP | S578 | S643 | S708 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S579 | S644 | S709 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S580 | S645 | S710 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S581 | S646 | S711 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S582 | S647 | S712 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S583 | S648 | S713 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S584 | S649 | S714 |
| Mittefinantsettevõtted | S585 | S650 | S715 |
| Keskvalitsus | S586 | S651 | S716 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S587 | S652 | S717 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S588 | S653 | S718 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | S589 | S654 | S719 |
| | | | |
| 10.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID |
| Kokku | S590 | S655 | S720 |
| RKP | S591 | S656 | S721 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S592 | S657 | S722 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S593 | S658 | S723 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S594 | S659 | S724 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S595 | S660 | S725 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S596 | S661 | S726 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S597 | S662 | S727 |
| Mittefinantsettevõtted | S598 | S663 | S728 |
| Keskvalitsus | S599 | S664 | S729 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S600 | S665 | S730 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S601 | S666 | S731 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | S602 | S667 | S732 |
| | | | |
| 10.1.   millest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid: |
| Kokku | S603 | S668 | S733 |
| RKP | S604 | S669 | S734 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S605 | S670 | S735 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S606 | S671 | S736 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S607 | S672 | S737 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S608 | S673 | S738 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S609 | S674 | S739 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S610 | S675 | S740 |
| Mittefinantsettevõtted | S611 | S676 | S741 |
| Keskvalitsus | S612 | S677 | S742 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S613 | S678 | S743 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S614 | S679 | S744 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | S615 | S680 | S745 |
| | | | |
| 10.2.   millest muutuva intressimääraga emissioonid: |
| Kokku | S616 | S681 | S746 |
| RKP | S617 | S682 | S747 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S618 | S683 | S748 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S619 | S684 | S749 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S620 | S685 | S750 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S621 | S686 | S751 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S622 | S687 | S752 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S623 | S688 | S753 |
| Mittefinantsettevõtted | S624 | S689 | S754 |
| Keskvalitsus | S625 | S690 | S755 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S626 | S691 | S756 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S627 | S692 | S757 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | S628 | S693 | S758 |
| | | | |
| 10.3.   millest nullkupongvõlakirjad: |
| Kokku | S629 | S694 | S759 |
| RKP | S630 | S695 | S760 |
| Rahaloomeasutused, v.a keskpangad | S631 | S696 | S761 |
| Muud finantsvahendusettevõtted | S632 | S697 | S762 |
| sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted | S633 | S698 | S763 |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | S634 | S699 | S764 |
| Varasid hoidvad finantsasutused | S635 | S700 | S765 |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid | S636 | S701 | S766 |
| Mittefinantsettevõtted | S637 | S702 | S767 |
| Keskvalitsus | S638 | S703 | S768 |
| Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus | S639 | S704 | S769 |
| Sotsiaalkindlustusfondid | S640 | S705 | S770 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | S641 | S706 | S771 |
| | | | |

VÄLISMAAILMA RESIDENTIDEST EMITENDID // EURODES/RIIGI VÄÄRINGUS

Seisud

Brutoemissioonid

Tagasiostud

B1

B2

B3

9.   LÜHIAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID

Kokku

S577

S642

S707

RKP

S578

S643

S708

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S579

S644

S709

Muud finantsvahendusettevõtted

S580

S645

S710

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S581

S646

S711

Finantsvahenduse abiettevõtted

S582

S647

S712

Varasid hoidvad finantsasutused

S583

S648

S713

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S584

S649

S714

Mittefinantsettevõtted

S585

S650

S715

Keskvalitsus

S586

S651

S716

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S587

S652

S717

Sotsiaalkindlustusfondid

S588

S653

S718

Rahvusvahelised organisatsioonid

S589

S654

S719

10.   PIKAAJALISED VÕLAVÄÄRTPABERID

Kokku

S590

S655

S720

RKP

S591

S656

S721

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S592

S657

S722

Muud finantsvahendusettevõtted

S593

S658

S723

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S594

S659

S724

Finantsvahenduse abiettevõtted

S595

S660

S725

Varasid hoidvad finantsasutused

S596

S661

S726

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S597

S662

S727

Mittefinantsettevõtted

S598

S663

S728

Keskvalitsus

S599

S664

S729

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S600

S665

S730

Sotsiaalkindlustusfondid

S601

S666

S731

Rahvusvahelised organisatsioonid

S602

S667

S732

10.1.   millest kindlaksmääratud intressimääraga emissioonid:

Kokku

S603

S668

S733

RKP

S604

S669

S734

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S605

S670

S735

Muud finantsvahendusettevõtted

S606

S671

S736

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S607

S672

S737

Finantsvahenduse abiettevõtted

S608

S673

S738

Varasid hoidvad finantsasutused

S609

S674

S739

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S610

S675

S740

Mittefinantsettevõtted

S611

S676

S741

Keskvalitsus

S612

S677

S742

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S613

S678

S743

Sotsiaalkindlustusfondid

S614

S679

S744

Rahvusvahelised organisatsioonid

S615

S680

S745

10.2.   millest muutuva intressimääraga emissioonid:

Kokku

S616

S681

S746

RKP

S617

S682

S747

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S618

S683

S748

Muud finantsvahendusettevõtted

S619

S684

S749

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S620

S685

S750

Finantsvahenduse abiettevõtted

S621

S686

S751

Varasid hoidvad finantsasutused

S622

S687

S752

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S623

S688

S753

Mittefinantsettevõtted

S624

S689

S754

Keskvalitsus

S625

S690

S755

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S626

S691

S756

Sotsiaalkindlustusfondid

S627

S692

S757

Rahvusvahelised organisatsioonid

S628

S693

S758

10.3.   millest nullkupongvõlakirjad:

Kokku

S629

S694

S759

RKP

S630

S695

S760

Rahaloomeasutused, v.a keskpangad

S631

S696

S761

Muud finantsvahendusettevõtted

S632

S697

S762

sellest väärtpaberistamistehingutesse kaasatud finantsvahendusettevõtted

S633

S698

S763

Finantsvahenduse abiettevõtted

S634

S699

S764

Varasid hoidvad finantsasutused

S635

S700

S765

Kindlustusseltsid ja pensionifondid

S636

S701

S766

Mittefinantsettevõtted

S637

S702

S767

Keskvalitsus

S638

S703

S768

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

S639

S704

S769

Sotsiaalkindlustusfondid

S640

S705

S770

Rahvusvahelised organisatsioonid

S641

S706

S771

Emiteeritud väärtpaberite tähtaeg

Tähtaja osas loeb BIS kõiki lühiajalise programmi raames emiteeritud euro kommertspabereid ja muid euro väärtpabereid lühiajalisteks instrumentideks ning kõiki pikaajalise programmi raames emiteeritud väärtpabereid pikaajalisteks väärtpaberiteks, sõltumata nende algsest tähtajast.

Emitentide jaotus sektori järgi

BIS järgib BISi andmebaasis oleva emitentide sektoraalse jaotuse ja aruandevormides nõutava jaotuse seoseid vastavalt tabelile allpool.

| BIS andmebaasi sektorite jaotus | | Aruandevormide liigitus |
| --- | --- | --- |
| Keskpank | → | RKP ja EKP |
| Kommertspangad | → | Rahaloomeasutused |
| Muud finantsvahendusettevõtted | → | Muud finantsvahendusettevõtted |
| Keskvalitsus | → | Keskvalitsus |
| Muu valitsus
  Riigiasutused | → | Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus |
| Ettevõtted | → | Mittefinantsettevõtted |
| Rahvusvahelised institutsioonid | → | Rahvusvahelised institutsioonid (välismaailm) |

BIS andmebaasi sektorite jaotus

Aruandevormide liigitus

Keskpank

→

RKP ja EKP

Kommertspangad

→

Rahaloomeasutused

Muud finantsvahendusettevõtted

→

Muud finantsvahendusettevõtted

Keskvalitsus

→

Keskvalitsus

Muu valitsus

Riigiasutused

→

Osariigi/liidumaa valitsus ja kohalik omavalitsus

Ettevõtted

→

Mittefinantsettevõtted

Rahvusvahelised institutsioonid

→

Rahvusvahelised institutsioonid (välismaailm)

Emissioonide liigitus

Järgmised BISi andmebaasi instrumendid liigitatakse väärtpaberiemissioonide statistikas võlaväärtpaberiteks:

| — | hoiusesertifikaadid, |
| --- | --- |

—

hoiusesertifikaadid,

| — | kommertspaberid, |
| --- | --- |

—

kommertspaberid,

| — | riigi võlakirjad, |
| --- | --- |

—

riigi võlakirjad,

| — | võlakirjad, |
| --- | --- |

—

võlakirjad,

| — | euro kommertspaberid, |
| --- | --- |

—

euro kommertspaberid,

| — | keskmise tähtajaga võlakirjad, |
| --- | --- |

—

keskmise tähtajaga võlakirjad,

| — | muud lühiajalised väärtpaberid. |
| --- | --- |

—

muud lühiajalised väärtpaberid.

Hindamine

BISi praeguste väärtuse määramise reeglite kohaselt tuleb kasutada võlaväärtpaberite puhul nimiväärtust ja börsil noteeritud aktsiate puhul emissioonihinda.

BIS esitab EKP-le aruandluse välismaailma residentide kõikide eurodes/riigi vääringutes (blokk B) emissioonide kohta USA dollarites, kasutades bilansiseisude osas perioodilõpu vahetuskurssi ja emissioonide ja tagasiostude osas perioodi keskmist vahetuskurssi. EKP konverteerib kõik andmed eurosse, kasutades sama põhimõtet, mida kasutas BIS. 1. jaanuarile 1999 eelneva osas tuleb selle asemel kasutada eküüd ja USA dollari vahetuskurssi.”

---

(1)  Kui andmeesitajal tekib metoodiline küsimus, mida käesolev suunis sõnaselgelt ei reguleeri, tuleks kohaldada Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise muudetud süsteemi („ESA 2010”), mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruses (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

1

(2)  „Muud vääringud” osutab kõigile ülejäänud vääringutele, kaasa arvatud euroalaväliste liikmesriikide vääringud.

2

(3)  Võlaväärtpaberid, v.a aktsiad, on „Väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisväärtpaberid”.

3

(4)  Andmeid netoemissioonide kohta nõutakse vaid juhul, kui RKP ei esita andmeid seisude või brutoemissioonide kohta.

4

(5)  Börsil noteeritud aktsiad on „Börsil noteeritud aktsiad, v.a investeerimisfondide ja rahaturufondide aktsiad/osakud”.

5

(6)  Vt ESA 2010 punkt 2.07.

6

(7)  Praktikas pensionifondid võlaväärtpabereid ei emiteeri.

7

(8)  Vt ESA 2010 punktid 2.17 kuni 2.20.

8

(9)  Vt ESA 2010 punkt 5.102.

9

(10)  ESA 2010 kategooria F.3.

10

(11)  ESA 2010 kategooria F.511.

11

(12)  ESA 2010 kategooria F.512.

12

(13)  ESA 2010 kategooria F.519.

13

(14)  RKPde puhul blokk A ja BISi puhul blokk B.

14

(15)  Ei määratleta finantsvoogudena; vt ESA 2010 punktid 5.158 ja 6.59 ning käesoleva osa punkti 5 alapunkt b.

15

(16)  Tehing järelturul, mille puhul omanik vahetub; käesolev statistika seda ei hõlma.

16

(17)  Loetakse kaheks finantsvooks; vt ESA 2010 punktid 5.96 ja 6.25 ning käesoleva osa punkti 5 alapunkti a alajaotus ii.

17

(18)  Käesolev statistika ei hõlma tehinguid järelturul, mille puhul omanik vahetub.

18

(19)  Mõistete „nimiväärtus” (face value), „turuväärtus” (market value) ja „nominaalväärtus” (nominal value) määratluste osas vt ESA 2010 punktid 5.90, 7.38 ja 7.39.

19

face value

market value

nominal value

(20)  Alates 1. jaanuarist 1999 ei ole vaja vahetuskursi hindamist riigi residentide poolt eurodes emiteeritud väärtpaberite puhul (blokk A osa) ja riigi residentide poolt eurodes/riigi vääringutes emiteeritud väärtpaberid (blokk A ülejäänud osa) konverteeritakse eurosse 31. detsembri 1998 tagasivõtmatute konverteerimiskursside alusel.

20

(21)  Vt ESA 2010 punkt 6.64.

21

---