# Den Europæiske Unions C 140/28.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 140 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang28. april 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 140

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang28. april 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | 110. plenarforsamling den 11.—13. februar 2015 |
| 2015/C 140/01 | Resolution om Kommissionens arbejdsprogram for 2015 | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 110. plenarforsamling den 11.—13. februar 2015 |
| 2015/C 140/02 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) | 7 |
| 2015/C 140/03 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at omfatte ikke-landbrugsprodukter | 13 |
| 2015/C 140/04 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 | 16 |
| 2015/C 140/05 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Grøn handlingsplan for SMV'er og grønt beskæftigelsesinitiativ | 22 |
| 2015/C 140/06 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Retningslinjer om foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfonde sammen med forsvarlig økonomisk styring | 28 |
| 2015/C 140/07 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — De lokale og regionale myndigheders rolle i beskyttelsen af retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i EU på flere myndighedsniveauer | 32 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

110. plenarforsamling den 11.—13. februar 2015

2015/C 140/01

Resolution om Kommissionens arbejdsprogram for 2015

1

UDTALELSER

Regionsudvalget

110. plenarforsamling den 11.—13. februar 2015

2015/C 140/02

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP)

7

2015/C 140/03

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at omfatte ikke-landbrugsprodukter

13

2015/C 140/04

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020

16

2015/C 140/05

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Grøn handlingsplan for SMV'er og grønt beskæftigelsesinitiativ

22

2015/C 140/06

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Retningslinjer om foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfonde sammen med forsvarlig økonomisk styring

28

2015/C 140/07

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — De lokale og regionale myndigheders rolle i beskyttelsen af retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i EU på flere myndighedsniveauer

32

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | REGIONSUDVALGET |
| 2015/C 140/08 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Omstilling til en cirkulær økonomi: revision af EU's affaldslovgivning | 37 |
| 2015/C 140/09 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor | 47 |

III   Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

2015/C 140/08

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Omstilling til en cirkulær økonomi: revision af EU's affaldslovgivning

37

2015/C 140/09

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor

47

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

110. plenarforsamling den 11.—13. februar 2015

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/1

---

Resolution om Kommissionens arbejdsprogram for 2015

(2015/C 140/01)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

der henviser til Kommissionens meddelelse om sit arbejdsprogram 2015 og til samarbejdsaftalen mellem Regionsudvalget og Kommissionen,

| 1. | bifalder Kommissionens vilje til at komme EU-borgerne i møde for at opbygge deres tillid til EU og fremhæver den rolle, som Europas byer og regioner kan spille i den henseende; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens vilje til at komme EU-borgerne i møde for at opbygge deres tillid til EU og fremhæver den rolle, som Europas byer og regioner kan spille i den henseende;

| 2. | hilser det velkommen, at Kommissionen i sit arbejdsprogram har lagt vægt på nærheds- og proportionalitetsprincipperne, og minder om, at Regionsudvalget overvåger nærhedsprincippet for at sikre, at merværdien af EU's lovtiltag understøtter en mere integreret tilgang til politikkerne, at der med andre ord arbejdes på tværs af porteføljer; ser gerne, at der systematisk gennemføres territoriale konsekvensanalyser af alle nye EU-initiativer, herunder af REFIT; |
| --- | --- |

2.

hilser det velkommen, at Kommissionen i sit arbejdsprogram har lagt vægt på nærheds- og proportionalitetsprincipperne, og minder om, at Regionsudvalget overvåger nærhedsprincippet for at sikre, at merværdien af EU's lovtiltag understøtter en mere integreret tilgang til politikkerne, at der med andre ord arbejdes på tværs af porteføljer; ser gerne, at der systematisk gennemføres territoriale konsekvensanalyser af alle nye EU-initiativer, herunder af REFIT;

| 3. | gentager sin beslutning om at ville deltage i hele lovgivningscyklussen på de områder, hvor det i kraft af sine kompetencer har noget at bidrage med, og beder Kommissionen om at blive hørt om forslag, der ændres væsentligt i løbet af lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

3.

gentager sin beslutning om at ville deltage i hele lovgivningscyklussen på de områder, hvor det i kraft af sine kompetencer har noget at bidrage med, og beder Kommissionen om at blive hørt om forslag, der ændres væsentligt i løbet af lovgivningsprocessen;

| 4. | opfordrer til en interinstitutionel alliance med det formål at opgradere og fuldt udbygge infrastrukturerne i EU, og understreger i den forbindelse, at det er yderst vigtigt at afhjælpe flaskehalse og skabe bedre forbindelse mellem knudepunkter og netværk og forbedre grænseoverskridende strækninger, da det opfatter tilslutning og adgang til transport-, energi-, telekommunikations- og digitalinfrastruktur og -tjenester i alle regioner som en forudsætning for udvikling og solidaritet i og mellem Europas regioner; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til en interinstitutionel alliance med det formål at opgradere og fuldt udbygge infrastrukturerne i EU, og understreger i den forbindelse, at det er yderst vigtigt at afhjælpe flaskehalse og skabe bedre forbindelse mellem knudepunkter og netværk og forbedre grænseoverskridende strækninger, da det opfatter tilslutning og adgang til transport-, energi-, telekommunikations- og digitalinfrastruktur og -tjenester i alle regioner som en forudsætning for udvikling og solidaritet i og mellem Europas regioner;

| 5. | anmoder Kommissionen om at gøre noget ved de skævheder, der stadig forekommer på EU's indre marked, med særlig fokus på grænseregioner, og beder i den forbindelse Kommissionen om at udvikle fælles initiativer, der kan gennemføres med støtte fra platformen for europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS); der bør endvidere rettes særlig opmærksomhed mod regioner med alvorlige og permanente demografiske ulemper, som foreskrevet i EUF-traktaten; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at gøre noget ved de skævheder, der stadig forekommer på EU's indre marked, med særlig fokus på grænseregioner, og beder i den forbindelse Kommissionen om at udvikle fælles initiativer, der kan gennemføres med støtte fra platformen for europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS); der bør endvidere rettes særlig opmærksomhed mod regioner med alvorlige og permanente demografiske ulemper, som foreskrevet i EUF-traktaten;

| 6. | opfordrer i den forbindelse Kommissionen til i sine initiativer at tage hensyn til den særlige situation i regionerne i den yderste periferi, hvis særlige karakteristika og behov for tilpassede bestemmelser er klart defineret i EUF-traktatens artikel 349, med henblik på at opnå deres fulde deltagelse i det EU's indre marked; |
| --- | --- |

6.

opfordrer i den forbindelse Kommissionen til i sine initiativer at tage hensyn til den særlige situation i regionerne i den yderste periferi, hvis særlige karakteristika og behov for tilpassede bestemmelser er klart defineret i EUF-traktatens artikel 349, med henblik på at opnå deres fulde deltagelse i det EU's indre marked;

| 7. | bifalder, at Kommissionen har givet tilsagn om at afvente de to lovgiveres synspunkter, inden det trækker de lovforslag, der opregnet i bilag II til arbejdsprogrammet, tilbage, og ønsker at få en tilsvarende mulighed; anmoder Kommissionen om ikke at trække forslaget vedrørende den cirkulære økonomi tilbage; mener, at den aktuelle affaldslovgivning må revideres ved nærmeste lejlighed; |
| --- | --- |

7.

bifalder, at Kommissionen har givet tilsagn om at afvente de to lovgiveres synspunkter, inden det trækker de lovforslag, der opregnet i bilag II til arbejdsprogrammet, tilbage, og ønsker at få en tilsvarende mulighed; anmoder Kommissionen om ikke at trække forslaget vedrørende den cirkulære økonomi tilbage; mener, at den aktuelle affaldslovgivning må revideres ved nærmeste lejlighed;

| 8. | støtter Kommissionens bestræbelser for at lette regelbyrden for at fremme investeringer, vækst og beskæftigelse, forudsat at det ikke sker på bekostning af Europas høje standarder for social- og sundhedssikring og miljøbeskyttelse samt forbrugernes valgmuligheder; beder om en invitation til at deltage i de arbejdsgrupper, der skal se på forenkling af EU-lovgivningen, eftersom de regionale og lokale myndigheder i mange tilfælde er dem, der gennemfører EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

8.

støtter Kommissionens bestræbelser for at lette regelbyrden for at fremme investeringer, vækst og beskæftigelse, forudsat at det ikke sker på bekostning af Europas høje standarder for social- og sundhedssikring og miljøbeskyttelse samt forbrugernes valgmuligheder; beder om en invitation til at deltage i de arbejdsgrupper, der skal se på forenkling af EU-lovgivningen, eftersom de regionale og lokale myndigheder i mange tilfælde er dem, der gennemfører EU-lovgivningen;

| 9. | beklager, at arbejdsprogrammet ikke omtaler specifikke initiativer inden for samhørighedspolitikken, landdistriktudvikling, turisterhvervet og miljø; beklager navnlig manglen på nye initiativer vedrørende dagsordenen for byer, makroregionale strategier, territorial samhørighed og demografiske udfordringer, og opfordrer Kommissionen til at samarbejde med Regionsudvalget om at udvikle initiativer på disse områder. |
| --- | --- |

9.

beklager, at arbejdsprogrammet ikke omtaler specifikke initiativer inden for samhørighedspolitikken, landdistriktudvikling, turisterhvervet og miljø; beklager navnlig manglen på nye initiativer vedrørende dagsordenen for byer, makroregionale strategier, territorial samhørighed og demografiske udfordringer, og opfordrer Kommissionen til at samarbejde med Regionsudvalget om at udvikle initiativer på disse områder.

Beskæftigelse, vækst og investeringer

| 10. | noterer sig, at Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) skal rejse 315 mia. EUR til yderligere investeringer i strategiske områder i løbet af de næste tre år; |
| --- | --- |

10.

noterer sig, at Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) skal rejse 315 mia. EUR til yderligere investeringer i strategiske områder i løbet af de næste tre år;

| 11. | understreger, at investeringsplanen for Europa og EFSI supplerer samhørighedspolitikken, og at stærke synergier mellem den nye EFSI og de operationelle programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) bliver afgørende for at sikre sammenhæng mellem investeringsprojekter og strategierne for lokale og regional udvikling; henstiller, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i et tilstrækkeligt omfang i udvælgelsen af projekter og i tilrettelæggelsen af investeringsfora på decentralt niveau; |
| --- | --- |

11.

understreger, at investeringsplanen for Europa og EFSI supplerer samhørighedspolitikken, og at stærke synergier mellem den nye EFSI og de operationelle programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) bliver afgørende for at sikre sammenhæng mellem investeringsprojekter og strategierne for lokale og regional udvikling; henstiller, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i et tilstrækkeligt omfang i udvælgelsen af projekter og i tilrettelæggelsen af investeringsfora på decentralt niveau;

| 12. | glæder sig over, at Kommissionen i sin meddelelse om anvendelsen af fleksibilitetsmarginerne i stabilitets- og vækstpagten har fulgt Regionsudvalgets opfordring til at undtage den nationale samfinansiering af projekter finansieret med midler fra EFSI og ESI-fondene fra reglerne i stabilitets- og vækstpagten. Regionsudvalget er faktisk overbevist om, at en bredere anvendelse af »investeringsklausulen« vil være et stort skridt på vejen mod en fjernelse af hindringerne for, at der igen kommer gang i de vækstfremmende investeringer; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at Kommissionen i sin meddelelse om anvendelsen af fleksibilitetsmarginerne i stabilitets- og vækstpagten har fulgt Regionsudvalgets opfordring til at undtage den nationale samfinansiering af projekter finansieret med midler fra EFSI og ESI-fondene fra reglerne i stabilitets- og vækstpagten. Regionsudvalget er faktisk overbevist om, at en bredere anvendelse af »investeringsklausulen« vil være et stort skridt på vejen mod en fjernelse af hindringerne for, at der igen kommer gang i de vækstfremmende investeringer;

| 13. | er bekymret over den fortsatte betalingskrise i EU-budgettet og det støt stigende antal ubetalte regninger. Udvalget forventer derfor, at Kommissionen hurtigt kommer frem med den plan for afvikling af efterslæbet af ubetalte regninger, som den havde forpligtet sig til at fremlægge som en del af den institutionelle aftale om budgetproceduren for 2014. Revisionen af den flerårige finansielle ramme bør i sin anden fase give mulighed for en strukturel løsning, så man undgår, at efterslæbet af ubetalte regninger bliver en strukturel gæld for EU. Revisionen bør også omfatte en reform af ordningen for EU’s egne indtægter med det formål at reducere EU-finansernes sårbarhed over for nationale tvister og tilpasse den til midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

13.

er bekymret over den fortsatte betalingskrise i EU-budgettet og det støt stigende antal ubetalte regninger. Udvalget forventer derfor, at Kommissionen hurtigt kommer frem med den plan for afvikling af efterslæbet af ubetalte regninger, som den havde forpligtet sig til at fremlægge som en del af den institutionelle aftale om budgetproceduren for 2014. Revisionen af den flerårige finansielle ramme bør i sin anden fase give mulighed for en strukturel løsning, så man undgår, at efterslæbet af ubetalte regninger bliver en strukturel gæld for EU. Revisionen bør også omfatte en reform af ordningen for EU’s egne indtægter med det formål at reducere EU-finansernes sårbarhed over for nationale tvister og tilpasse den til midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien;

| 14. | foreslår, at der i forbindelse med midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien inddrages en indikator vedrørende investeringsraten i den makroøkonomiske resultattavle; |
| --- | --- |

14.

foreslår, at der i forbindelse med midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien inddrages en indikator vedrørende investeringsraten i den makroøkonomiske resultattavle;

| 15. | henstiller til Kommissionen, at den også analyserer, hvordan de nye ENS 2010-regler kommer til at påvirke de lokale og regionale myndigheders investeringsmuligheder; |
| --- | --- |

15.

henstiller til Kommissionen, at den også analyserer, hvordan de nye ENS 2010-regler kommer til at påvirke de lokale og regionale myndigheders investeringsmuligheder;

| 16. | hilser Kommissionens fokus på bekæmpelse af arbejdsløshed velkommen og betoner behovet for effektive foranstaltninger på dette område med tæt inddragelse af de lokale og regionale myndigheder og sammenslutninger heraf; roser Kommissionen for det forslag, den fremlagde den 4. februar 2015, om at stille 1 mia. EUR til rådighed i 2015 med henblik på drastisk at øge den forfinansiering, som medlemsstaterne modtager inden for rammerne af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og opfordrer endvidere Kommissionen til at etablere en struktureret dialog med Regionsudvalget og de regionale sammenslutninger for sammen at evaluere, hvordan den europæiske ungdomsgaranti kan omsættes bedre i praksis; |
| --- | --- |

16.

hilser Kommissionens fokus på bekæmpelse af arbejdsløshed velkommen og betoner behovet for effektive foranstaltninger på dette område med tæt inddragelse af de lokale og regionale myndigheder og sammenslutninger heraf; roser Kommissionen for det forslag, den fremlagde den 4. februar 2015, om at stille 1 mia. EUR til rådighed i 2015 med henblik på drastisk at øge den forfinansiering, som medlemsstaterne modtager inden for rammerne af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og opfordrer endvidere Kommissionen til at etablere en struktureret dialog med Regionsudvalget og de regionale sammenslutninger for sammen at evaluere, hvordan den europæiske ungdomsgaranti kan omsættes bedre i praksis;

| 17. | opfordrer kraftigt Kommissionen og medlemsstaterne til at tilføre den reviderede Europa 2020-strategi en territorial dimension og bringe det europæiske semester i overensstemmelse med de langsigtede mål med Europa 2020 og beder Kommissionen sørge for, at de subnationale myndighedsniveauer deltager i revisionen af processerne for den økonomiske styring, herunder det europæiske halvår; det opfatter ressourceeffektivitet som en væsentlig forudsætning for, at man med Europa 2020-strategien opnår bæredygtig vækst, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilføje et overordnet mål om ressourceeffektivitet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer kraftigt Kommissionen og medlemsstaterne til at tilføre den reviderede Europa 2020-strategi en territorial dimension og bringe det europæiske semester i overensstemmelse med de langsigtede mål med Europa 2020 og beder Kommissionen sørge for, at de subnationale myndighedsniveauer deltager i revisionen af processerne for den økonomiske styring, herunder det europæiske halvår; det opfatter ressourceeffektivitet som en væsentlig forudsætning for, at man med Europa 2020-strategien opnår bæredygtig vækst, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilføje et overordnet mål om ressourceeffektivitet;

| 18. | beklager, at Kommissionens midtvejsevaluering af Europa 2020-strategien, som forventedes offentliggjort i februar 2015, er forsinket, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge sine forslag til en revision af strategien så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

18.

beklager, at Kommissionens midtvejsevaluering af Europa 2020-strategien, som forventedes offentliggjort i februar 2015, er forsinket, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge sine forslag til en revision af strategien så hurtigt som muligt.

Det digitale indre marked

| 19. | understreger vigtigheden af, at det digitale indre marked fuldføres, for at det regionale erhvervslivs konkurrenceevne kan forbedres, ikke mindst ved hjælp af incitamenter til investering i informations- og kommunikationsteknologier; understreger behovet for omgående at få udlignet den digitale kløft mellem byer og landdistrikter i Europa, for at udvikle nye og pålidelige e-tjenester og e-forvaltning, som alle borgere har adgang til, for at iværksætte foranstaltninger, der kan forbedre borgernes digitale færdigheder, og for at lancere initiativer, der sikrer de nødvendige mekanismer til at løse de demografiske problemer, der findes i nogle af Europas regioner; mener, at gennemførelsen af den digitale dagsorden kunne forbedres ved at styrke den territoriale dimension af det årlige digitale forum. |
| --- | --- |

19.

understreger vigtigheden af, at det digitale indre marked fuldføres, for at det regionale erhvervslivs konkurrenceevne kan forbedres, ikke mindst ved hjælp af incitamenter til investering i informations- og kommunikationsteknologier; understreger behovet for omgående at få udlignet den digitale kløft mellem byer og landdistrikter i Europa, for at udvikle nye og pålidelige e-tjenester og e-forvaltning, som alle borgere har adgang til, for at iværksætte foranstaltninger, der kan forbedre borgernes digitale færdigheder, og for at lancere initiativer, der sikrer de nødvendige mekanismer til at løse de demografiske problemer, der findes i nogle af Europas regioner; mener, at gennemførelsen af den digitale dagsorden kunne forbedres ved at styrke den territoriale dimension af det årlige digitale forum.

Energiunion, klimaændringer og miljøpolitik

| 20. | bifalder forslaget til strategiske rammer for energiunionen og opfordrer til, at den nye strategi tager udgangspunkt i, hvordan man lokalt og regionalt på realistisk vis har tacklet spørgsmålene om energi, modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne og bæredygtig udvikling; beder Kommissionen om at blive inddraget tættere i vigtige spørgsmål af lokal og regional relevans på områderne energisikkerhed, vedvarende energi, det indre energimarked og reduktion af drivhusgasudledningen, navnlig detailmarkederne for energi og økonomisk overkommelig energi, decentral energiproduktion, ny energiforvaltning og myndiggørelse af borgerne som forbrugere og producenter af energi; anmoder endvidere Kommissionen om at blive inkluderet i Borgernes Energiforum og i aktiviteterne under programmet om intelligente byer; |
| --- | --- |

20.

bifalder forslaget til strategiske rammer for energiunionen og opfordrer til, at den nye strategi tager udgangspunkt i, hvordan man lokalt og regionalt på realistisk vis har tacklet spørgsmålene om energi, modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne og bæredygtig udvikling; beder Kommissionen om at blive inddraget tættere i vigtige spørgsmål af lokal og regional relevans på områderne energisikkerhed, vedvarende energi, det indre energimarked og reduktion af drivhusgasudledningen, navnlig detailmarkederne for energi og økonomisk overkommelig energi, decentral energiproduktion, ny energiforvaltning og myndiggørelse af borgerne som forbrugere og producenter af energi; anmoder endvidere Kommissionen om at blive inkluderet i Borgernes Energiforum og i aktiviteterne under programmet om intelligente byer;

| 21. | fremhæver byers og regioners vigtige bidrag hvad angår energiforsynings- og energisikkerhedsspørgsmål, energipolitikken i fremtiden og energiunionens rolle og foreslår et strategisk partnerskab mellem Kommissionen, EIB og Regionsudvalget, der skal have til formål at udarbejde konkrete handlingsplaner; |
| --- | --- |

21.

fremhæver byers og regioners vigtige bidrag hvad angår energiforsynings- og energisikkerhedsspørgsmål, energipolitikken i fremtiden og energiunionens rolle og foreslår et strategisk partnerskab mellem Kommissionen, EIB og Regionsudvalget, der skal have til formål at udarbejde konkrete handlingsplaner;

| 22. | beder Kommissionen om at blive inddraget i det forberedende arbejde med de lovgivningsmæssige forslag om gennemførelsen af klima- og energipakken frem til 2030; |
| --- | --- |

22.

beder Kommissionen om at blive inddraget i det forberedende arbejde med de lovgivningsmæssige forslag om gennemførelsen af klima- og energipakken frem til 2030;

| 23. | understreger det vigtige i at inddrage det regionale system for at sikre mere effektiv systemisk forvaltning af energi- og klimapolitikker; |
| --- | --- |

23.

understreger det vigtige i at inddrage det regionale system for at sikre mere effektiv systemisk forvaltning af energi- og klimapolitikker;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at styrke borgmesteraftalen, integrere den i Mayors Adapt-initiativet og forlænge tidshorisonten til efter 2020 for at opnå den nødvendige samordning af de energi- og klimapolitiske spørgsmål; understreger, at udvalget kan spille en afgørende rolle i forbindelse med at mobilisere de lokale og regionale myndigheder, og at det i høj grad ønsker at blive inddraget i den fremtidige udvikling af disse instrumenter; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at styrke borgmesteraftalen, integrere den i Mayors Adapt-initiativet og forlænge tidshorisonten til efter 2020 for at opnå den nødvendige samordning af de energi- og klimapolitiske spørgsmål; understreger, at udvalget kan spille en afgørende rolle i forbindelse med at mobilisere de lokale og regionale myndigheder, og at det i høj grad ønsker at blive inddraget i den fremtidige udvikling af disse instrumenter;

| 25. | ønsker at bidrage til arbejdet med at formulere EU's holdning på COP21-klimakonferencen i Paris og anmoder Kommissionen om at blive fuldt ud inddraget i alle dertil knyttede forhandlinger og aktiviteter; |
| --- | --- |

25.

ønsker at bidrage til arbejdet med at formulere EU's holdning på COP21-klimakonferencen i Paris og anmoder Kommissionen om at blive fuldt ud inddraget i alle dertil knyttede forhandlinger og aktiviteter;

| 26. | mener, at Kommissionen i 2015 bør fremlægge en meddelelse om brugen af landarealer som en ressource, foretage en grundig midtvejsevaluering af EU's biodiversitetsstrategi samt udarbejde et nyt forslag til direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet og et lovgivningsforslag om miljøinspektioner og deres håndhævelse, idet det samtidig nøje må kontrolleres, at nye lovforslag og bestemmelserne heri er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

26.

mener, at Kommissionen i 2015 bør fremlægge en meddelelse om brugen af landarealer som en ressource, foretage en grundig midtvejsevaluering af EU's biodiversitetsstrategi samt udarbejde et nyt forslag til direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet og et lovgivningsforslag om miljøinspektioner og deres håndhævelse, idet det samtidig nøje må kontrolleres, at nye lovforslag og bestemmelserne heri er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 27. | bifalder, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2015 lægger vægt på et tættere partnerskab med regioner og byer med henblik på bedre gennemførelse af miljølovgivningen; ser derfor frem til at optrappe aktiviteterne i Regionsudvalgets og Kommissionens tekniske platform for samarbejde om miljøspørgsmål, som nævnt i Den Europæiske Unions 7. miljøhandlingsprogram 2014-2020; |
| --- | --- |

27.

bifalder, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2015 lægger vægt på et tættere partnerskab med regioner og byer med henblik på bedre gennemførelse af miljølovgivningen; ser derfor frem til at optrappe aktiviteterne i Regionsudvalgets og Kommissionens tekniske platform for samarbejde om miljøspørgsmål, som nævnt i Den Europæiske Unions 7. miljøhandlingsprogram 2014-2020;

| 28. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at foreslå foranstaltninger til at sikre et afbalanceret mælkemarked, når mælkekvoterne udløber den 31. marts 2015, for på den måde at forebygge negative sociale og økonomiske konsekvenser og usikkerhed for langsigtede investeringer inden for sektoren. |
| --- | --- |

28.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at foreslå foranstaltninger til at sikre et afbalanceret mælkemarked, når mælkekvoterne udløber den 31. marts 2015, for på den måde at forebygge negative sociale og økonomiske konsekvenser og usikkerhed for langsigtede investeringer inden for sektoren.

Det indre marked

| 29. | gør opmærksom på det absolut nødvendige i at fremme investeringer i innovation og styrke den europæiske industri, hvis EU skal kunne holde fast i sit konkurrenceforspring i den globale økonomi; |
| --- | --- |

29.

gør opmærksom på det absolut nødvendige i at fremme investeringer i innovation og styrke den europæiske industri, hvis EU skal kunne holde fast i sit konkurrenceforspring i den globale økonomi;

| 30. | efterlyser en opfølgning af grønbogen om en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i Den Europæiske Union til at omfatte ikke-landbrugsprodukter (1); |
| --- | --- |

30.

efterlyser en opfølgning af grønbogen om en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i Den Europæiske Union til at omfatte ikke-landbrugsprodukter (1);

| 31. | hilser det velkommen, at der sættes fokus på SMV'er, og fremhæver deres bidrag til vækst og jobskabelse på regionalt og lokalt niveau i EU; understreger, at det er parat til at samarbejde om etablering af netværk af regionale SMV-repræsentanter; forventer, at nye forslag vedrørende en kapitalmarkedsunion vil medvirke til at forbedre SMV'ernes adgang til finansiering; |
| --- | --- |

31.

hilser det velkommen, at der sættes fokus på SMV'er, og fremhæver deres bidrag til vækst og jobskabelse på regionalt og lokalt niveau i EU; understreger, at det er parat til at samarbejde om etablering af netværk af regionale SMV-repræsentanter; forventer, at nye forslag vedrørende en kapitalmarkedsunion vil medvirke til at forbedre SMV'ernes adgang til finansiering;

| 32. | hilser det velkommen, at Kommissionen har givet tilsagn om at forelægge en pakke om arbejdskraftmobilitet, som skulle omfatte et forslag til revision af direktivet om udstationering af arbejdstagere; opfordrer Kommissionen til nærmere at præcisere, hvilke rettigheder borgere, der har benyttet sig af retten til fri bevægelighed, har med hensyn til social sikring og andre ydelser, og henstiller, at Kommissionen også tager hensyn til de negative konsekvenser af arbejdskraftens mobilitet såsom hjerneflugt og kvalifikationsmismatch; |
| --- | --- |

32.

hilser det velkommen, at Kommissionen har givet tilsagn om at forelægge en pakke om arbejdskraftmobilitet, som skulle omfatte et forslag til revision af direktivet om udstationering af arbejdstagere; opfordrer Kommissionen til nærmere at præcisere, hvilke rettigheder borgere, der har benyttet sig af retten til fri bevægelighed, har med hensyn til social sikring og andre ydelser, og henstiller, at Kommissionen også tager hensyn til de negative konsekvenser af arbejdskraftens mobilitet såsom hjerneflugt og kvalifikationsmismatch;

| 33. | opfordrer kraftigt Kommissionen til at fremlægge forslag om europæiske statutter for gensidige selskaber og sammenslutninger og et revideret forslag om statutten for det europæiske andelsselskab og til at fastholde sit forslag om en europæisk fondsvedtægt med det sigte at styrke socialøkonomien og socialt iværksætteri i EU; |
| --- | --- |

33.

opfordrer kraftigt Kommissionen til at fremlægge forslag om europæiske statutter for gensidige selskaber og sammenslutninger og et revideret forslag om statutten for det europæiske andelsselskab og til at fastholde sit forslag om en europæisk fondsvedtægt med det sigte at styrke socialøkonomien og socialt iværksætteri i EU;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte indsatsen for at sikre, at den finansielle sektor bliver både sikrere og bedre i stand til at varetage den funktion, der består i at finansiere realøkonomien. Udvalget ser navnlig frem til forslaget om afvikling af andre finansieringsinstitutter end banker. |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte indsatsen for at sikre, at den finansielle sektor bliver både sikrere og bedre i stand til at varetage den funktion, der består i at finansiere realøkonomien. Udvalget ser navnlig frem til forslaget om afvikling af andre finansieringsinstitutter end banker.

Den Økonomiske og Monetære Union

| 35. | glæder sig over, at Kommissionen agter at se nærmere på Den Økonomiske og Monetære Union, herunder dens sociale dimension, og opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Regionsudvalget med henblik på fremlæggelse af konkrete forslag; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over, at Kommissionen agter at se nærmere på Den Økonomiske og Monetære Union, herunder dens sociale dimension, og opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Regionsudvalget med henblik på fremlæggelse af konkrete forslag;

| 36. | bifalder Kommissionens målsætning om at skærpe indsatsen for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig og få indført et system, hvor overskud beskattes i det land, hvor de skabes. Det støtter Kommissionens anstrengelser for at fremlægge et forslag om automatisk udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder om afgørelser i grænseoverskridende skattesager. |
| --- | --- |

36.

bifalder Kommissionens målsætning om at skærpe indsatsen for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig og få indført et system, hvor overskud beskattes i det land, hvor de skabes. Det støtter Kommissionens anstrengelser for at fremlægge et forslag om automatisk udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder om afgørelser i grænseoverskridende skattesager.

Frihandelsaftaler

| 37. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at levere et strategidokument, som skitserer EU's bredere handelspolitiske mål, hvilket ville øge standarderne for åbenhed og samråd under forhandlingerne samt sikre meningsfuld markedsadgang, fremme af høje miljømæssige og sociale standarder og fuld respekt for autonomien for offentlige myndigheder på alle niveauer i forbindelse med deres udførelse af public service-opgaver; |
| --- | --- |

37.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at levere et strategidokument, som skitserer EU's bredere handelspolitiske mål, hvilket ville øge standarderne for åbenhed og samråd under forhandlingerne samt sikre meningsfuld markedsadgang, fremme af høje miljømæssige og sociale standarder og fuld respekt for autonomien for offentlige myndigheder på alle niveauer i forbindelse med deres udførelse af public service-opgaver;

| 38. | bakker op om Kommissionens nylige skridt til at skabe større åbenhed i forhandlingerne om frihandelsaftaler og især om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP); insisterer på, at mindre lokale og regionale økonomier ikke bør rammes negativt af resultaterne af forhandlingerne, at fødevarer med regional mærkning fortsat bør være beskyttet, og at europæiske sundheds- og miljøstandarder og EU's og medlemsstaternes retlige strukturer og procedurer forbliver uberørte; forventer, at medlemsstaternes suverænitet på kultur- og medieområdet garanteres ved udtrykkeligt at udelukke kultur og medier fra forhandlingsmandatet; beder om at blive holdt åbent og løbende orienteret, så det kan varetage sin rolle som mellemled mellem EU og lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

38.

bakker op om Kommissionens nylige skridt til at skabe større åbenhed i forhandlingerne om frihandelsaftaler og især om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP); insisterer på, at mindre lokale og regionale økonomier ikke bør rammes negativt af resultaterne af forhandlingerne, at fødevarer med regional mærkning fortsat bør være beskyttet, og at europæiske sundheds- og miljøstandarder og EU's og medlemsstaternes retlige strukturer og procedurer forbliver uberørte; forventer, at medlemsstaternes suverænitet på kultur- og medieområdet garanteres ved udtrykkeligt at udelukke kultur og medier fra forhandlingsmandatet; beder om at blive holdt åbent og løbende orienteret, så det kan varetage sin rolle som mellemled mellem EU og lokale og regionale myndigheder;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at inddrage Regionsudvalget i opfølgningen på forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA), som skal erstatte den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), eftersom en række centrale bestemmelser, der er under forhandling — såsom anvendelsesområde, definitioner, markedsadgang, national behandling og undtagelser i forhold til levering af tjenesteydelser — har med de lokale og regionale myndigheders ansvarsområder at gøre; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at inddrage Regionsudvalget i opfølgningen på forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA), som skal erstatte den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), eftersom en række centrale bestemmelser, der er under forhandling — såsom anvendelsesområde, definitioner, markedsadgang, national behandling og undtagelser i forhold til levering af tjenesteydelser — har med de lokale og regionale myndigheders ansvarsområder at gøre;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en kommunikationsstrategi med henblik på at informere befolkningen om de potentielle fordele ved sådanne handelsaftaler for de europæiske borgere i deres dagligdag. |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en kommunikationsstrategi med henblik på at informere befolkningen om de potentielle fordele ved sådanne handelsaftaler for de europæiske borgere i deres dagligdag.

Et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder

| 41. | noterer sig Kommissionens tilsagn om lige muligheder for handicappede og ligestilling mellem mænd og kvinder, men beklager manglen på konkrete nye initiativer; |
| --- | --- |

41.

noterer sig Kommissionens tilsagn om lige muligheder for handicappede og ligestilling mellem mænd og kvinder, men beklager manglen på konkrete nye initiativer;

| 42. | støtter Kommissionens bestræbelser for at udforme en omfattende europæisk migrationspolitik, som beskytter EU's grænser, bekæmper menneskehandel og menneskesmugling og ulovlig indvandring, men samtidig respekterer migranternes grundlæggende rettigheder, skaber muligheder for, at migranter kan komme sikkert og lovligt til EU, udbygger samarbejdet med oprindelses- og transitlandene, skaber ægte solidaritet mellem EU's medlemsstater og fremmer Europas konkurrenceevne ved at øge migranternes muligheder for at bidrage til økonomierne i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

42.

støtter Kommissionens bestræbelser for at udforme en omfattende europæisk migrationspolitik, som beskytter EU's grænser, bekæmper menneskehandel og menneskesmugling og ulovlig indvandring, men samtidig respekterer migranternes grundlæggende rettigheder, skaber muligheder for, at migranter kan komme sikkert og lovligt til EU, udbygger samarbejdet med oprindelses- og transitlandene, skaber ægte solidaritet mellem EU's medlemsstater og fremmer Europas konkurrenceevne ved at øge migranternes muligheder for at bidrage til økonomierne i EU's medlemsstater;

| 43. | efterlyser en koordineret indvandringspolitik og understreger, at den foreslåede nye tilgang til migration må omfatte foranstaltninger og instrumenter, som afspejler den vigtige rolle og den kapacitet, de lokale og regionale myndigheder har med hensyn til at modtage og integrere migranter på grundlag af princippet om solidaritet; |
| --- | --- |

43.

efterlyser en koordineret indvandringspolitik og understreger, at den foreslåede nye tilgang til migration må omfatte foranstaltninger og instrumenter, som afspejler den vigtige rolle og den kapacitet, de lokale og regionale myndigheder har med hensyn til at modtage og integrere migranter på grundlag af princippet om solidaritet;

| 44. | opfordrer Kommissionen til sammen med Regionsudvalget at lancere en høring af lokale og regionale myndigheder for at kunne foretage en bedre vurdering af de udfordringer, de allerede står over for i praksis, inden der fremlægges nye EU-initiativer og ny EU-lovgivning. |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til sammen med Regionsudvalget at lancere en høring af lokale og regionale myndigheder for at kunne foretage en bedre vurdering af de udfordringer, de allerede står over for i praksis, inden der fremlægges nye EU-initiativer og ny EU-lovgivning.

EU som global aktør

| 45. | bifalder Kommissionens intention om at revidere den europæiske naboskabspolitik, vil bidrage til dette arbejde via ARLEM og CORLEAP og opfordrer til en styrkelse af mekanismerne og programmerne for samarbejde mellem EU og lokale og regionale myndigheder i partnerlandene og til en intensivering af initiativer, der fremmer decentraliseringsprocesserne i disse lande; foreslår en udvidelse af lokalforvaltningsordningen til at omfatte alle partnerlandene; |
| --- | --- |

45.

bifalder Kommissionens intention om at revidere den europæiske naboskabspolitik, vil bidrage til dette arbejde via ARLEM og CORLEAP og opfordrer til en styrkelse af mekanismerne og programmerne for samarbejde mellem EU og lokale og regionale myndigheder i partnerlandene og til en intensivering af initiativer, der fremmer decentraliseringsprocesserne i disse lande; foreslår en udvidelse af lokalforvaltningsordningen til at omfatte alle partnerlandene;

| 46. | er positiv over for Kommissionens planer om at offentliggøre en meddelelse om målene for bæredygtig udvikling for perioden efter 2015 og er parat til at bidrage med erfaringer indhøstet og initiativer iværksat af lokale og regionale myndigheder som vigtige partnere i det decentrale samarbejde om udvikling; beder om at blive tæt inddraget i formuleringen af EU's holdning i de globale forhandlinger og i initiativerne knyttet til det europæiske år for udvikling i 2015. |
| --- | --- |

46.

er positiv over for Kommissionens planer om at offentliggøre en meddelelse om målene for bæredygtig udvikling for perioden efter 2015 og er parat til at bidrage med erfaringer indhøstet og initiativer iværksat af lokale og regionale myndigheder som vigtige partnere i det decentrale samarbejde om udvikling; beder om at blive tæt inddraget i formuleringen af EU's holdning i de globale forhandlinger og i initiativerne knyttet til det europæiske år for udvikling i 2015.

Styring og unionsborgerskab

| 47. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at ville fremsætte forslag til en ny interinstitutionel aftale om bedre lovgivning og beder om at blive inddraget i arbejdet; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at ville fremsætte forslag til en ny interinstitutionel aftale om bedre lovgivning og beder om at blive inddraget i arbejdet;

| 48. | er særdeles tilfreds med, at en mindskelse af bureaukratiet gøres til en prioritet; effektiv kortlægning af, hvor der er for meget bureaukrati, bliver afgørende for at øge gennemslagskraften, især hvis det sker med hjælp fra lokale og regionale myndigheder og virksomheder; |
| --- | --- |

48.

er særdeles tilfreds med, at en mindskelse af bureaukratiet gøres til en prioritet; effektiv kortlægning af, hvor der er for meget bureaukrati, bliver afgørende for at øge gennemslagskraften, især hvis det sker med hjælp fra lokale og regionale myndigheder og virksomheder;

| 49. | opfatter genskabelse af tilliden til Den Europæiske Union som en yderst vigtig prioritet og opfordrer Kommissionen til at videreudvikle det interinstitutionelle partnerskab om decentral kommunikation; vil fortsat fremme aktivt unionsborgerskab og følge med i revisionen af forordningen om det europæiske borgerinitiativ; |
| --- | --- |

49.

opfatter genskabelse af tilliden til Den Europæiske Union som en yderst vigtig prioritet og opfordrer Kommissionen til at videreudvikle det interinstitutionelle partnerskab om decentral kommunikation; vil fortsat fremme aktivt unionsborgerskab og følge med i revisionen af forordningen om det europæiske borgerinitiativ;

| 50. | noterer sig, at Kommissionen agter at foreslå en ny interinstitutionel aftale, der omfatter Rådet, om et obligatorisk åbenhedsregister, og beder Kommissionen fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om etablering af et sådant register på grundlag af EUF-traktatens artikel 352. De lokale og regionale institutioner og deres repræsentative sammenslutninger bør ikke være forpligtet til at lade sig registrere heri, da de lokale og regionale myndigheder er en integreret del af EU’s institutionelle system på flere niveauer, og deres repræsentanter er demokratisk valgt af borgerne og ikke repræsenterer partipolitiske interesser; |
| --- | --- |

50.

noterer sig, at Kommissionen agter at foreslå en ny interinstitutionel aftale, der omfatter Rådet, om et obligatorisk åbenhedsregister, og beder Kommissionen fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om etablering af et sådant register på grundlag af EUF-traktatens artikel 352. De lokale og regionale institutioner og deres repræsentative sammenslutninger bør ikke være forpligtet til at lade sig registrere heri, da de lokale og regionale myndigheder er en integreret del af EU’s institutionelle system på flere niveauer, og deres repræsentanter er demokratisk valgt af borgerne og ikke repræsenterer partipolitiske interesser;

| 51. | pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og formanden for Det Europæiske Råd.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2014) 469 final.

1

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

110. plenarforsamling den 11.—13. februar 2015

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/7

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP)

(2015/C 140/02)

| Ordfører | : | Markus Töns (DE/PES), medlem af landdagen i forbundslandet Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | |

Ordfører

:

Markus Töns (DE/PES), medlem af landdagen i forbundslandet Nordrhein-Westfalen

Basisdokument

:

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at Den Europæiske Union (EU) er mere end et økonomisk fællesskab, der er tale om et værdifællesskab; EU sætter — som det fremgår af præamblen i EU's charter om grundlæggende rettigheder — mennesket i centrum for sit virke og bidrager til bevarelsen og udviklingen af disse fælles værdier under hensynstagen til de europæiske folks forskelligartede kulturer og traditioner samt til medlemsstaternes nationale identitet og organisering af deres offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at Den Europæiske Union (EU) er mere end et økonomisk fællesskab, der er tale om et værdifællesskab; EU sætter — som det fremgår af præamblen i EU's charter om grundlæggende rettigheder — mennesket i centrum for sit virke og bidrager til bevarelsen og udviklingen af disse fælles værdier under hensynstagen til de europæiske folks forskelligartede kulturer og traditioner samt til medlemsstaternes nationale identitet og organisering af deres offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 2. | understreger, at en aftale om TTIP vil kunne give den europæiske økonomi en tiltrængt saltvandsindsprøjtning, føre til en betydelig vækst i det europæiske BNP og oprettelse af nye arbejdspladser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at en aftale om TTIP vil kunne give den europæiske økonomi en tiltrængt saltvandsindsprøjtning, føre til en betydelig vækst i det europæiske BNP og oprettelse af nye arbejdspladser af høj kvalitet;

| 3. | henviser til, at slutresultatet af TTIP er bindende regler for alle regerings- og forvaltningsniveauer ned til de lokale myndigheder på begge sider af Atlanten og derfor kan komme til at gælde for ca. 820 mio. borgere. Det ville bane vejen for fremtidige bi- og multilaterale handels- og investeringsaftaler, herunder aftalen om handel med tjenesteydelser (Trade In Services Agreement = TiSA). Forhandlingerne er derfor af allerstørste betydning for hver eneste borgers tilværelse, både i EU og USA, og bør derfor foregå på en fair og gennemsigtig måde, som sætter borgernes interesse i højsædet; |
| --- | --- |

3.

henviser til, at slutresultatet af TTIP er bindende regler for alle regerings- og forvaltningsniveauer ned til de lokale myndigheder på begge sider af Atlanten og derfor kan komme til at gælde for ca. 820 mio. borgere. Det ville bane vejen for fremtidige bi- og multilaterale handels- og investeringsaftaler, herunder aftalen om handel med tjenesteydelser (Trade In Services Agreement = TiSA). Forhandlingerne er derfor af allerstørste betydning for hver eneste borgers tilværelse, både i EU og USA, og bør derfor foregå på en fair og gennemsigtig måde, som sætter borgernes interesse i højsædet;

| 4. | bifalder, at retningslinjerne for forhandlingerne anerkender, at de forhandlende parter har ret til at »vedtage, opretholde og gennemføre foranstaltninger, der er nødvendige for at forfølge legitime politikmålsætninger, såsom beskyttelse af samfundet, miljøet og folkesundheden, sikring af det finansielle systems integritet og stabilitet, fremme af offentlig sikkerhed og fremme og beskyttelse af den kulturelle mangfoldighed«; |
| --- | --- |

4.

bifalder, at retningslinjerne for forhandlingerne anerkender, at de forhandlende parter har ret til at »vedtage, opretholde og gennemføre foranstaltninger, der er nødvendige for at forfølge legitime politikmålsætninger, såsom beskyttelse af samfundet, miljøet og folkesundheden, sikring af det finansielle systems integritet og stabilitet, fremme af offentlig sikkerhed og fremme og beskyttelse af den kulturelle mangfoldighed«;

| 5. | henviser til, at forhandlingerne om den transatlantiske frihandelsaftale omfatter områder, der hører under de lovmæssige kompetencer på alle regerings- og forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheders, og opfordrer på baggrund af denne betydelige regionale og lokale dimension i aftalen Kommissionen til at optage udvalget i TTIP-ekspertgruppen (TTIP Advisory Group) pga. dets rolle som forsamling af de lokale og regionale myndigheder i EU. Derved vil det regionale og kommunale niveaus inddragelse og deltagelse i forhandlingerne kunne sikres på et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

5.

henviser til, at forhandlingerne om den transatlantiske frihandelsaftale omfatter områder, der hører under de lovmæssige kompetencer på alle regerings- og forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheders, og opfordrer på baggrund af denne betydelige regionale og lokale dimension i aftalen Kommissionen til at optage udvalget i TTIP-ekspertgruppen (TTIP Advisory Group) pga. dets rolle som forsamling af de lokale og regionale myndigheder i EU. Derved vil det regionale og kommunale niveaus inddragelse og deltagelse i forhandlingerne kunne sikres på et tidligt tidspunkt;

| 6. | beklager imidlertid, at Kommissionen indtil videre ikke har inkluderet Det Europæiske Regionsudvalg i gruppen af rådgivere på samme måde, som det er tilfældet med repræsentanter for civilsamfundet; |
| --- | --- |

6.

beklager imidlertid, at Kommissionen indtil videre ikke har inkluderet Det Europæiske Regionsudvalg i gruppen af rådgivere på samme måde, som det er tilfældet med repræsentanter for civilsamfundet;

| 7. | understreger nødvendigheden af, at nuværende og fremtidige statslige handlingsspillerum bevares, især i forbindelse med fastlæggelse af beskyttelsesstandarder og med hensyn til tjenesteydelser af almen interesse. Bevarelsen af handlingsspillerum har først og fremmest afgørende betydning for de offentlige forsyningsvirksomheder, idet de leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Regionsudvalget understreger i den sammenhæng også princippet om respekt for det regionale og lokale selvstyre, som er fastlagt i traktaterne; |
| --- | --- |

7.

understreger nødvendigheden af, at nuværende og fremtidige statslige handlingsspillerum bevares, især i forbindelse med fastlæggelse af beskyttelsesstandarder og med hensyn til tjenesteydelser af almen interesse. Bevarelsen af handlingsspillerum har først og fremmest afgørende betydning for de offentlige forsyningsvirksomheder, idet de leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Regionsudvalget understreger i den sammenhæng også princippet om respekt for det regionale og lokale selvstyre, som er fastlagt i traktaterne;

| 8. | er modstander af forslaget om et vidtrækkende reguleringssamarbejde, der ville give handels- og investeringspartnere en særlig medbestemmelsesret eller mulighed for at forsinke lovgivningsprocedurer ved hjælp af krav om udarbejdelse af konsekvensanalyser om lovgivningens indvirkning på frihandelen i den lovforberedende eller lovgivende fase af lovgivningsprocedurerne hos EU, medlemsstaterne eller de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

8.

er modstander af forslaget om et vidtrækkende reguleringssamarbejde, der ville give handels- og investeringspartnere en særlig medbestemmelsesret eller mulighed for at forsinke lovgivningsprocedurer ved hjælp af krav om udarbejdelse af konsekvensanalyser om lovgivningens indvirkning på frihandelen i den lovforberedende eller lovgivende fase af lovgivningsprocedurerne hos EU, medlemsstaterne eller de lokale og regionale myndigheder;

| 9. | fremhæver, at denne aftale skal være til fordel for virksomheder af alle størrelser, især SMV'er, der ikke har de finansielle, juridiske og andre ressourcer til at håndtere lovgivningsmæssige forskelle og andre former for handelshindringer; |
| --- | --- |

9.

fremhæver, at denne aftale skal være til fordel for virksomheder af alle størrelser, især SMV'er, der ikke har de finansielle, juridiske og andre ressourcer til at håndtere lovgivningsmæssige forskelle og andre former for handelshindringer;

| 10. | antager, at den transatlantiske frihandelsaftale kan være en chance, der kan give en impuls til vækst og beskæftigelse i EU, idet den kan åbne for gensidig markedsadgang for handel med varer, tjenesteydelser, investeringer og offentlige indkøb, tilpasse regulering og afskaffe ikke-toldmæssige handelshindringer (NTB); |
| --- | --- |

10.

antager, at den transatlantiske frihandelsaftale kan være en chance, der kan give en impuls til vækst og beskæftigelse i EU, idet den kan åbne for gensidig markedsadgang for handel med varer, tjenesteydelser, investeringer og offentlige indkøb, tilpasse regulering og afskaffe ikke-toldmæssige handelshindringer (NTB);

| 11. | henviser til, at de vækstimpulser, som især Kommissionen har stillet i udsigt, navnlig ligger i konvergerende regulering og afskaffelse af ikke-toldmæssige handelshindringer, eftersom den gennemsnitlige toldbelastning blot er på 2 %; |
| --- | --- |

11.

henviser til, at de vækstimpulser, som især Kommissionen har stillet i udsigt, navnlig ligger i konvergerende regulering og afskaffelse af ikke-toldmæssige handelshindringer, eftersom den gennemsnitlige toldbelastning blot er på 2 %;

| 12. | henviser imidlertid til, at en aftale af så stor global rækkevidde også er forbundet med risici, og lægger på den baggrund eftertrykkeligt vægt på, at lokale og regionale myndigheders demokratiske deltagelse og kompetencer sikres; |
| --- | --- |

12.

henviser imidlertid til, at en aftale af så stor global rækkevidde også er forbundet med risici, og lægger på den baggrund eftertrykkeligt vægt på, at lokale og regionale myndigheders demokratiske deltagelse og kompetencer sikres;

| 13. | hilser Rådets beslutning om at offentliggøre forhandlingsmandatet for TTIP velkommen. Regionsudvalget beklager, at dette skete adskillige måneder efter, at mandatet allerede var blevet lækket online, samt det faktum at restriktionerne vedrørende forhandlingsmandatet fortsat er betydelige. Disse bør lempes med henblik på at sikre offentligheden et bedre indblik i forhandlingerne; |
| --- | --- |

13.

hilser Rådets beslutning om at offentliggøre forhandlingsmandatet for TTIP velkommen. Regionsudvalget beklager, at dette skete adskillige måneder efter, at mandatet allerede var blevet lækket online, samt det faktum at restriktionerne vedrørende forhandlingsmandatet fortsat er betydelige. Disse bør lempes med henblik på at sikre offentligheden et bedre indblik i forhandlingerne;

| 14. | henviser ligeledes til, at der på grund af rækkevidden af aftalen mellem EU og USA hele tiden må være sikret demokratisk kontrol med forhandlingerne, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i videst muligt omfang at sikre gennemsigtighed i forhandlingerne. Konkret betyder dette, at alle væsentlige dokumenter bør offentliggøres, og at forhandlingsretningslinjerne om muligt bør forelægges rettidigt og forståeligt uden adgangsbegrænsninger for regionale og lokale myndigheder, samfundsmæssigt relevante grupper og alle borgere i Den Europæiske Union. Regionsudvalget bifalder i den forbindelse, at medlemsstaterne, der følger en enstemmig afgørelse i spørgsmålet om offentliggørelse af forhandlingsdokumenter under handelsaftaler, i begyndelsen af januar 2015 har pålagt Kommissionen at offentliggøre de første forhandlingsudspil fra EU's side på flere forhandlingsområder; |
| --- | --- |

14.

henviser ligeledes til, at der på grund af rækkevidden af aftalen mellem EU og USA hele tiden må være sikret demokratisk kontrol med forhandlingerne, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i videst muligt omfang at sikre gennemsigtighed i forhandlingerne. Konkret betyder dette, at alle væsentlige dokumenter bør offentliggøres, og at forhandlingsretningslinjerne om muligt bør forelægges rettidigt og forståeligt uden adgangsbegrænsninger for regionale og lokale myndigheder, samfundsmæssigt relevante grupper og alle borgere i Den Europæiske Union. Regionsudvalget bifalder i den forbindelse, at medlemsstaterne, der følger en enstemmig afgørelse i spørgsmålet om offentliggørelse af forhandlingsdokumenter under handelsaftaler, i begyndelsen af januar 2015 har pålagt Kommissionen at offentliggøre de første forhandlingsudspil fra EU's side på flere forhandlingsområder;

| 15. | understreger, at TTIP er en blandet aftale, der kræver Europa-Parlamentets godkendelse, og som desuden skal ratificeres af alle EU's 28 medlemsstater. Afhængigt af retsforholdene i de enkelte medlemsstater kan dette ikke blot kræve det nationale parlaments tilslutning, men i givet fald også tilslutning fra de regeringer, parlamenter eller kamre, der repræsenterer det regionale niveau; |
| --- | --- |

15.

understreger, at TTIP er en blandet aftale, der kræver Europa-Parlamentets godkendelse, og som desuden skal ratificeres af alle EU's 28 medlemsstater. Afhængigt af retsforholdene i de enkelte medlemsstater kan dette ikke blot kræve det nationale parlaments tilslutning, men i givet fald også tilslutning fra de regeringer, parlamenter eller kamre, der repræsenterer det regionale niveau;

| 16. | opfordrer til, at muligheden for at indarbejde en revisionsklausul i aftalen mellem EU og USA undersøges, så konsekvenserne af de indgåede aftaler i givet fald kan evalueres med henblik på ændringer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at muligheden for at indarbejde en revisionsklausul i aftalen mellem EU og USA undersøges, så konsekvenserne af de indgåede aftaler i givet fald kan evalueres med henblik på ændringer;

| 17. | anmoder Kommissionen om at arbejde for at integrere positivlister i TTIP-aftalen og afviser negativlister og såkaldte »bordet fanger«-klausuler; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om at arbejde for at integrere positivlister i TTIP-aftalen og afviser negativlister og såkaldte »bordet fanger«-klausuler;

| 18. | anser de europæiske standarders høje niveau, hvis hensigt det er at beskytte EU-borgerne, som en landvinding det i allerhøjeste grad er værd at beskytte, og kræver, at EU-medlemsstaternes lovmæssige standarder for f.eks. beskyttelse af liv, produktsikkerhed, sundheds-, social-, miljø-, klima-, fødevare- og dyrebeskyttelse, forbruger- og databeskyttelsesrettigheder, intellektuelle ejendomsrettigheder samt arbejdstagerrettigheder og sikre rammebetingelser for de offentlige tjenester under ingen omstændigheder må forringes, men at man derimod bør tilstræbe en forbedring af disse standarder. Regionsudvalget deler den opfattelse, at retten til at regulere disse vigtige områder fortsat kun skal tilfalde de kompetente institutioner på europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

18.

anser de europæiske standarders høje niveau, hvis hensigt det er at beskytte EU-borgerne, som en landvinding det i allerhøjeste grad er værd at beskytte, og kræver, at EU-medlemsstaternes lovmæssige standarder for f.eks. beskyttelse af liv, produktsikkerhed, sundheds-, social-, miljø-, klima-, fødevare- og dyrebeskyttelse, forbruger- og databeskyttelsesrettigheder, intellektuelle ejendomsrettigheder samt arbejdstagerrettigheder og sikre rammebetingelser for de offentlige tjenester under ingen omstændigheder må forringes, men at man derimod bør tilstræbe en forbedring af disse standarder. Regionsudvalget deler den opfattelse, at retten til at regulere disse vigtige områder fortsat kun skal tilfalde de kompetente institutioner på europæisk og nationalt plan;

| 19. | kræver, at forhandlingspartnerne gør en indsats for at forbedre disse standarder, og at de i givet fald støtter en overtagelse eller anerkendelse af en højere standard i partnerlandet, og kræver desuden, at der indføres en mekanisme, så man for fremtiden uden indskrænkninger kan optimere og tilpasse beskyttelsesstandarderne i overensstemmelse med de nyeste videnskabelige erkendelser; |
| --- | --- |

19.

kræver, at forhandlingspartnerne gør en indsats for at forbedre disse standarder, og at de i givet fald støtter en overtagelse eller anerkendelse af en højere standard i partnerlandet, og kræver desuden, at der indføres en mekanisme, så man for fremtiden uden indskrænkninger kan optimere og tilpasse beskyttelsesstandarderne i overensstemmelse med de nyeste videnskabelige erkendelser;

| 20. | understreger, at forsigtighedsprincippet er et af de grundlæggende principper i den europæiske miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsespolitik, som sikrer, at der handles rettidigt og fremadskuende for at undgå sundhedsrisici for mennesker, dyr og planter eller miljøforringelser. På den baggrund henviser udvalget til, at en transatlantisk frihandelsaftale ikke må føre til en svækkelse af det forsigtighedsprincip, der gælder i EU, især ikke på de områder der vedrører beskyttelse af miljø, sundhed, fødevarer og forbrugere; |
| --- | --- |

20.

understreger, at forsigtighedsprincippet er et af de grundlæggende principper i den europæiske miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsespolitik, som sikrer, at der handles rettidigt og fremadskuende for at undgå sundhedsrisici for mennesker, dyr og planter eller miljøforringelser. På den baggrund henviser udvalget til, at en transatlantisk frihandelsaftale ikke må føre til en svækkelse af det forsigtighedsprincip, der gælder i EU, især ikke på de områder der vedrører beskyttelse af miljø, sundhed, fødevarer og forbrugere;

| 21. | bekræfter desuden, at alle vigtige detaljespørgsmål vedrørende aftalen bør forhandles, og at reguleringsspørgsmål — under omgåelse af den demokratiske lovgivningsproces — ikke efterfølgende bør overføres til ekspertgrupper, der er særlig oprettet til formålet; |
| --- | --- |

21.

bekræfter desuden, at alle vigtige detaljespørgsmål vedrørende aftalen bør forhandles, og at reguleringsspørgsmål — under omgåelse af den demokratiske lovgivningsproces — ikke efterfølgende bør overføres til ekspertgrupper, der er særlig oprettet til formålet;

| 22. | beklager, at efterretningstjenesternes globale overvågning, afkodning og analyser af elektronisk kommunikation, bl.a. fra det amerikanske NSA's (National Security Agency) og samarbejdende efterretningstjenester i EU-staternes side, har haft en negativ indvirkning på EU-borgernes tillid til forpligtende internationale standarder for databeskyttelse, og kræver på den baggrund, at de kontraherende parter sikrer retten til privatlivets fred og borgernes frihed og rettigheder — også på internettet; |
| --- | --- |

22.

beklager, at efterretningstjenesternes globale overvågning, afkodning og analyser af elektronisk kommunikation, bl.a. fra det amerikanske NSA's (National Security Agency) og samarbejdende efterretningstjenester i EU-staternes side, har haft en negativ indvirkning på EU-borgernes tillid til forpligtende internationale standarder for databeskyttelse, og kræver på den baggrund, at de kontraherende parter sikrer retten til privatlivets fred og borgernes frihed og rettigheder — også på internettet;

| 23. | fastholder, at forhandlingerne om TTIP bør være knyttet til indgåelsen af en omfattende aftale om databeskyttelse mellem EU og USA; |
| --- | --- |

23.

fastholder, at forhandlingerne om TTIP bør være knyttet til indgåelsen af en omfattende aftale om databeskyttelse mellem EU og USA;

| 24. | henviser til, at den gældende fællesskabsret i EU (»acquis communautaire«) fastlægger bindende regler, som omfatter standarder, der er fastsat af ILO (International Labour Organization — Den Internationale Arbejdsorganisation), og standarder for arbejdsbeskyttelse og produktsikkerhed, og understreger på den baggrund den utvetydige pligt til at overholde ILO's grundlæggende arbejdsstandarder og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder — også i de videre forhandlinger om TTIP; |
| --- | --- |

24.

henviser til, at den gældende fællesskabsret i EU (»acquis communautaire«) fastlægger bindende regler, som omfatter standarder, der er fastsat af ILO (International Labour Organization — Den Internationale Arbejdsorganisation), og standarder for arbejdsbeskyttelse og produktsikkerhed, og understreger på den baggrund den utvetydige pligt til at overholde ILO's grundlæggende arbejdsstandarder og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder — også i de videre forhandlinger om TTIP;

| 25. | er modstander af, at eksisterende og fremtidige arbejdstageres ret til beskyttelse, f.eks. retten til medbestemmelse, en bedriftsforfatning og andre arbejdstagerrettigheder, på grund af TTIP bliver erklæret for ikke-toldmæssige handelshindringer; også reguleringen af arbejdsmarkedet, de sociale sikringsordninger, den fri forhandlingsret, foreningsfriheden, strejkeretten, mindstelønninger og overenskomsterne i EU's medlemsstater skal forblive de enkelte medlemsstaters anliggender; |
| --- | --- |

25.

er modstander af, at eksisterende og fremtidige arbejdstageres ret til beskyttelse, f.eks. retten til medbestemmelse, en bedriftsforfatning og andre arbejdstagerrettigheder, på grund af TTIP bliver erklæret for ikke-toldmæssige handelshindringer; også reguleringen af arbejdsmarkedet, de sociale sikringsordninger, den fri forhandlingsret, foreningsfriheden, strejkeretten, mindstelønninger og overenskomsterne i EU's medlemsstater skal forblive de enkelte medlemsstaters anliggender;

| 26. | bifalder, at EU's forhandlingsmandat foreskriver, at »den høje kvalitet af EU's offentlige forsyningsvirksomheder bør opretholdes i overensstemmelse med TEUF, navnlig protokol (nr. 26) om tjenesteydelser af almen interesse, og under hensyntagen til EU's tilsagn på dette område, herunder GATS«, men henviser dog i den sammenhæng til de fælles bestemmelser i Traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som foreskriver, at Unionen skal respektere medlemsstaternes lighed over for traktaterne samt deres nationale identitet, som den kommer til udtryk i deres grundlæggende politiske og forfatningsmæssige strukturer, herunder regionalt og lokalt selvstyre (TEU's artikel 4, stk. 2); |
| --- | --- |

26.

bifalder, at EU's forhandlingsmandat foreskriver, at »den høje kvalitet af EU's offentlige forsyningsvirksomheder bør opretholdes i overensstemmelse med TEUF, navnlig protokol (nr. 26) om tjenesteydelser af almen interesse, og under hensyntagen til EU's tilsagn på dette område, herunder GATS«, men henviser dog i den sammenhæng til de fælles bestemmelser i Traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som foreskriver, at Unionen skal respektere medlemsstaternes lighed over for traktaterne samt deres nationale identitet, som den kommer til udtryk i deres grundlæggende politiske og forfatningsmæssige strukturer, herunder regionalt og lokalt selvstyre (TEU's artikel 4, stk. 2);

| 27. | understreger grundlæggende, at de lokale og regionale myndigheders organisationsmæssige suverænitet skal sikres, da det er et af kerneområderne i det kommunale selvstyre, og at der fortsat bør være uindskrænket mulighed for rekommunalisering af offentlige tjenesteydelser, dvs. levering af offentlige tjenesteydelser ved offentlige selskaber også efter en privatisering af disse tjenesteydelser, i overensstemmelse med de lokale forhold og vælgernes ønsker; |
| --- | --- |

27.

understreger grundlæggende, at de lokale og regionale myndigheders organisationsmæssige suverænitet skal sikres, da det er et af kerneområderne i det kommunale selvstyre, og at der fortsat bør være uindskrænket mulighed for rekommunalisering af offentlige tjenesteydelser, dvs. levering af offentlige tjenesteydelser ved offentlige selskaber også efter en privatisering af disse tjenesteydelser, i overensstemmelse med de lokale forhold og vælgernes ønsker;

| 28. | minder kraftigt om, at Kommissionens forhandlingsmandat må holde sig inden for de konstitutionelle rammer, hvilket indebærer, at medlemsstaternes beskyttelse af det, som er af almen interesse, må respekteres; |
| --- | --- |

28.

minder kraftigt om, at Kommissionens forhandlingsmandat må holde sig inden for de konstitutionelle rammer, hvilket indebærer, at medlemsstaternes beskyttelse af det, som er af almen interesse, må respekteres;

| 29. | bemærker, at EU's forhandlingsmandat i henhold til punkt 20 ikke omfatter tjenesteydelser leveret under udøvelse af offentlig myndighed, og opfordrer til at fastslå, at forhandlingerne dermed ikke omfatter tjenesteydelser, som i den enkelte kontraherende parts eller det enkelte medlems retspraksis betragtes som udøvelse af offentlig myndighed; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at EU's forhandlingsmandat i henhold til punkt 20 ikke omfatter tjenesteydelser leveret under udøvelse af offentlig myndighed, og opfordrer til at fastslå, at forhandlingerne dermed ikke omfatter tjenesteydelser, som i den enkelte kontraherende parts eller det enkelte medlems retspraksis betragtes som udøvelse af offentlig myndighed;

| 30. | søger at afklare, om offentlige tjenesteydelser, jf. EU-forhandlingsmandatets punkt 19, er tjenesteydelser, der i den enkelte kontraherende parts eller det enkelte medlems retspraksis er underlagt specifikke regelkomplekser, eller som er kendetegnet ved forpligtelser, der pålægges tjenesteyderen på nationalt, regionalt eller lokalt niveau af hensyn til den almene interesse; dertil hører f.eks. vand- og energiforsyning, affaldsbortskaffelse og kloakering, redningstjenester, de offentlige sundheds- og socialtjenester, offentlig transport, boligbyggeri og foranstaltninger inden for byplanlægning og byudvikling; |
| --- | --- |

30.

søger at afklare, om offentlige tjenesteydelser, jf. EU-forhandlingsmandatets punkt 19, er tjenesteydelser, der i den enkelte kontraherende parts eller det enkelte medlems retspraksis er underlagt specifikke regelkomplekser, eller som er kendetegnet ved forpligtelser, der pålægges tjenesteyderen på nationalt, regionalt eller lokalt niveau af hensyn til den almene interesse; dertil hører f.eks. vand- og energiforsyning, affaldsbortskaffelse og kloakering, redningstjenester, de offentlige sundheds- og socialtjenester, offentlig transport, boligbyggeri og foranstaltninger inden for byplanlægning og byudvikling;

| 31. | opfordrer Kommissionen til, at der for offentlige tjenesteydelser, jf. punkt 19 i forhandlingsmandatet, gennemføres en horisontal undtagelse for alle forpligtelser med hensyn til princippet om markedsadgang og national behandling, og kræver desuden, at der for offentlige tjenesteydelser gennemføres et forbehold for alle sektorer og alle eksisterende og fremtidige foranstaltninger for de kontraherende parter med henblik på at begrænse antallet af tjenester og tjenesteydere, pålægge tjenesteyderne specifikke forpligtelser og regulere tjenesteydelserne i overensstemmelse med den almene interesse; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til, at der for offentlige tjenesteydelser, jf. punkt 19 i forhandlingsmandatet, gennemføres en horisontal undtagelse for alle forpligtelser med hensyn til princippet om markedsadgang og national behandling, og kræver desuden, at der for offentlige tjenesteydelser gennemføres et forbehold for alle sektorer og alle eksisterende og fremtidige foranstaltninger for de kontraherende parter med henblik på at begrænse antallet af tjenester og tjenesteydere, pålægge tjenesteyderne specifikke forpligtelser og regulere tjenesteydelserne i overensstemmelse med den almene interesse;

| 32. | finder det ikke nødvendigt med en mere vidtrækkende åbning af offentligt-privat finansierede uddannelsestjenesteydelser, bl.a. inden for førskoleundervisning, skoler og videregående uddannelser samt voksen- og efteruddannelse, eftersom den multilaterale GATS-aftale for tjenesteydelser allerede indeholder en lang række liberaliseringsforpligtelser; |
| --- | --- |

32.

finder det ikke nødvendigt med en mere vidtrækkende åbning af offentligt-privat finansierede uddannelsestjenesteydelser, bl.a. inden for førskoleundervisning, skoler og videregående uddannelser samt voksen- og efteruddannelse, eftersom den multilaterale GATS-aftale for tjenesteydelser allerede indeholder en lang række liberaliseringsforpligtelser;

| 33. | bifalder den rapport, Kommissionen har udarbejdet om sin offentlige høring om mekanismen til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater (ISDS); mener, at rapporten udgør et yderligere vigtigt bidrag til USA's og Kommissionens bestræbelser på at sikre større gennemsigtighed i forbindelse med TTIP-forhandlingerne, og at den lader en lang række interessenters synspunkter komme til udtryk; anbefaler kraftigt, at Kommissionen på baggrund af de 1 50  000 svar, der bl.a. viser udbredt modstand mod ISDS-instrumentet, ubetinget tager hensyn til høringens resultater i sin afsluttende vurdering af aftalens bestemmelser herom; bifalder desuden, at den nye Kommission ikke vil acceptere særregler for investorklager, som virker indskrænkende i forhold til retspraksis i EU's medlemsstater, og at retsstatsprincippet og lighed for loven også skal gælde i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

33.

bifalder den rapport, Kommissionen har udarbejdet om sin offentlige høring om mekanismen til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater (ISDS); mener, at rapporten udgør et yderligere vigtigt bidrag til USA's og Kommissionens bestræbelser på at sikre større gennemsigtighed i forbindelse med TTIP-forhandlingerne, og at den lader en lang række interessenters synspunkter komme til udtryk; anbefaler kraftigt, at Kommissionen på baggrund af de 1 50  000 svar, der bl.a. viser udbredt modstand mod ISDS-instrumentet, ubetinget tager hensyn til høringens resultater i sin afsluttende vurdering af aftalens bestemmelser herom; bifalder desuden, at den nye Kommission ikke vil acceptere særregler for investorklager, som virker indskrænkende i forhold til retspraksis i EU's medlemsstater, og at retsstatsprincippet og lighed for loven også skal gælde i denne sammenhæng;

| 34. | giver sin fulde støtte til Kommissionen med hensyn til at fremsætte yderligere forslag til forbedring af gennemsigtighed og retfærdighed i ISDS; |
| --- | --- |

34.

giver sin fulde støtte til Kommissionen med hensyn til at fremsætte yderligere forslag til forbedring af gennemsigtighed og retfærdighed i ISDS;

| 35. | understreger, at investeringsbeskyttelsesregler og tvistbilæggelsesmekanismer for investorer og stater i forholdet mellem EU og USA (ISDS), for så vidt som de omgår de almindelige domstole, er forbundet med store risici og dermed bør anses for unødvendige. Den gældende europæiske lovgivning må ikke tilsidesættes af en transatlantisk frihandelsaftale. Udvalget forventer, at handlingsspillerummene for Den Europæiske Union samt medlemsstaternes parlamenter og regeringer sikres, således at borgernes demokratiske medbestemmelse bevares, og investeringstvister behandles af nationale domstole; |
| --- | --- |

35.

understreger, at investeringsbeskyttelsesregler og tvistbilæggelsesmekanismer for investorer og stater i forholdet mellem EU og USA (ISDS), for så vidt som de omgår de almindelige domstole, er forbundet med store risici og dermed bør anses for unødvendige. Den gældende europæiske lovgivning må ikke tilsidesættes af en transatlantisk frihandelsaftale. Udvalget forventer, at handlingsspillerummene for Den Europæiske Union samt medlemsstaternes parlamenter og regeringer sikres, således at borgernes demokratiske medbestemmelse bevares, og investeringstvister behandles af nationale domstole;

| 36. | understreger, at voldgiftsretter ikke må kunne stille spørgsmålstegn ved de demokratisk legitimerede politiske og administrative foranstaltninger, der er blevet til i en retsstatslig kontekst, navnlig må disse foranstaltninger ikke efterfølgende kunne føre til erstatningskrav. Bestemmelserne om investorbeskyttelse i TTIP må på ingen måde føre til direkte eller indirekte indskrænkning af den statslige ret til regulering; |
| --- | --- |

36.

understreger, at voldgiftsretter ikke må kunne stille spørgsmålstegn ved de demokratisk legitimerede politiske og administrative foranstaltninger, der er blevet til i en retsstatslig kontekst, navnlig må disse foranstaltninger ikke efterfølgende kunne føre til erstatningskrav. Bestemmelserne om investorbeskyttelse i TTIP må på ingen måde føre til direkte eller indirekte indskrænkning af den statslige ret til regulering;

| 37. | henviser til, at der ikke i TTIP eller andre EU-handelsaftaler må sås tvivl om lovgivningen vedrørende det offentliges økonomiske og administrative ansvar for sparekasser og delstatsbanker. En sådan lovgivning udgør ikke en hindring for markedsadgangen eller nogen anden form for diskrimination; |
| --- | --- |

37.

henviser til, at der ikke i TTIP eller andre EU-handelsaftaler må sås tvivl om lovgivningen vedrørende det offentliges økonomiske og administrative ansvar for sparekasser og delstatsbanker. En sådan lovgivning udgør ikke en hindring for markedsadgangen eller nogen anden form for diskrimination;

| 38. | henviser til, at det for øjeblikket er 85 % af de offentlige udbud i EU, der allerede er åbne for amerikanske tilbudsgivere, mens det kun er 32 % af de offentlige udbud i USA, der er åbne for tilbudsgivere fra EU. Denne manglende balance forstærkes yderligere af et »Opt-In«-system i de amerikanske delstater. Derfor bør denne aftale fremme lige muligheder for begge parter, hvilket især vil være til gavn for europæiske SMV’ers adgang til det amerikanske marked for offentlige udbud; |
| --- | --- |

38.

henviser til, at det for øjeblikket er 85 % af de offentlige udbud i EU, der allerede er åbne for amerikanske tilbudsgivere, mens det kun er 32 % af de offentlige udbud i USA, der er åbne for tilbudsgivere fra EU. Denne manglende balance forstærkes yderligere af et »Opt-In«-system i de amerikanske delstater. Derfor bør denne aftale fremme lige muligheder for begge parter, hvilket især vil være til gavn for europæiske SMV’ers adgang til det amerikanske marked for offentlige udbud;

| 39. | fremhæver, at de standarder, der fastlægges i den europæiske udbudslovgivning, ikke må drages i tvivl. Effekten af disse standarder ses især i den regionale og lokale gennemførelse heraf, f.eks. i forbindelse med overholdelsen af arbejdsretslige, sociale og overenskomstmæssige standarder, miljøvenlige udbud eller hensyntagen til små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Herigennem sikres det, at kontrakter ikke kun tildeles pga. af prisen, men at der også tages hensyn til f.eks. sociale kriterier og bæredygtighedskriterier; |
| --- | --- |

39.

fremhæver, at de standarder, der fastlægges i den europæiske udbudslovgivning, ikke må drages i tvivl. Effekten af disse standarder ses især i den regionale og lokale gennemførelse heraf, f.eks. i forbindelse med overholdelsen af arbejdsretslige, sociale og overenskomstmæssige standarder, miljøvenlige udbud eller hensyntagen til små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Herigennem sikres det, at kontrakter ikke kun tildeles pga. af prisen, men at der også tages hensyn til f.eks. sociale kriterier og bæredygtighedskriterier;

| 40. | minder Kommissionen om at se nøje på arbejdsmiljøreglerne i forhandlinger i forbindelse med det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP); |
| --- | --- |

40.

minder Kommissionen om at se nøje på arbejdsmiljøreglerne i forhandlinger i forbindelse med det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP);

| 41. | henviser til, at de undtagelser fra EU's udbudslovgivning, som på nuværende tidspunkt findes i de forskellige udbuds- og koncessionsdirektiver (tærskelværdier, in-house, interkommunalt samarbejde, sektorer, som er undtaget, f.eks. vandsektoren eller redningstjenestesektoren) skal respekteres; |
| --- | --- |

41.

henviser til, at de undtagelser fra EU's udbudslovgivning, som på nuværende tidspunkt findes i de forskellige udbuds- og koncessionsdirektiver (tærskelværdier, in-house, interkommunalt samarbejde, sektorer, som er undtaget, f.eks. vandsektoren eller redningstjenestesektoren) skal respekteres;

| 42. | bifalder, at der for første gang vil blive inkluderet et særskilt kapitel om SMV'er i en frihandelsaftale indgået af EU, og at det er TTIP's målsætning særligt at give SMV'er adgang til de respektive markeder og gøre handel og investeringer på den anden side af Atlanten lettere, navnlig ved at afskaffe ikke-toldmæssige handelshindringer, som udgør en særlig byrde for SMV'er, skabe større retssikkerhed, især for SMV'er i tjenesteydelsessektoren, samt styrke og beskytte intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder, hvilket også vil gavne SMV'er; |
| --- | --- |

42.

bifalder, at der for første gang vil blive inkluderet et særskilt kapitel om SMV'er i en frihandelsaftale indgået af EU, og at det er TTIP's målsætning særligt at give SMV'er adgang til de respektive markeder og gøre handel og investeringer på den anden side af Atlanten lettere, navnlig ved at afskaffe ikke-toldmæssige handelshindringer, som udgør en særlig byrde for SMV'er, skabe større retssikkerhed, især for SMV'er i tjenesteydelsessektoren, samt styrke og beskytte intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder, hvilket også vil gavne SMV'er;

| 43. | er bekymret for, at de forskellige standarder for f.eks. miljø, arbejdstagernes sociale beskyttelse, offentlig støtte, patentprocedurer og energi kan få virksomheder til at flytte deres produktion og andre aktiviteter fra EU-regioner til USA som følge af de lavere omkostninger forbundet med energi, tilskud til vedvarende energi, CO2-emissioner og sociale standarder for arbejdstagerne, men ligeledes på områder som forskning og udvikling set i lyset af de hurtigere patentprocedurer m.m. |
| --- | --- |

43.

er bekymret for, at de forskellige standarder for f.eks. miljø, arbejdstagernes sociale beskyttelse, offentlig støtte, patentprocedurer og energi kan få virksomheder til at flytte deres produktion og andre aktiviteter fra EU-regioner til USA som følge af de lavere omkostninger forbundet med energi, tilskud til vedvarende energi, CO2-emissioner og sociale standarder for arbejdstagerne, men ligeledes på områder som forskning og udvikling set i lyset af de hurtigere patentprocedurer m.m.

| 44. | fremhæver, at især for SMV'er er told, overdrevne administrative krav og krævende undersøgelses- og dokumentationsprocedurer forbundet med uforholdsmæssigt store anstrengelser og omkostninger, hvilket ofte resulterer i, at de afholder sig fra at handle med amerikanske partnere. I EU findes der over 20 mio. SMV, som står for to tredjedele af arbejdspladserne i den private sektor. Den planlagte afskaffelse af toldmæssige og ikke-toldmæssige handelshindringer ville give SMV'er bedre muligheder for eksport og dermed give flere beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

44.

fremhæver, at især for SMV'er er told, overdrevne administrative krav og krævende undersøgelses- og dokumentationsprocedurer forbundet med uforholdsmæssigt store anstrengelser og omkostninger, hvilket ofte resulterer i, at de afholder sig fra at handle med amerikanske partnere. I EU findes der over 20 mio. SMV, som står for to tredjedele af arbejdspladserne i den private sektor. Den planlagte afskaffelse af toldmæssige og ikke-toldmæssige handelshindringer ville give SMV'er bedre muligheder for eksport og dermed give flere beskæftigelsesmuligheder;

| 45. | bemærker, at flertallet af EU's medlemsstater er imod dyrkning, import og forarbejdning af genmodificerede organismer (GMO); |
| --- | --- |

45.

bemærker, at flertallet af EU's medlemsstater er imod dyrkning, import og forarbejdning af genmodificerede organismer (GMO);

| 46. | kræver garantier for, at der fastlægges særlige regler for landbrugssektoren, således at import af bestemte produkter til EU ikke bliver tilladt; dette vedrører især produkter, der ikke er i overensstemmelse med mærkningsdirektivet, produkter, der består af GMO'er eller er fremstillet deraf, dyr, der er blevet behandlet med væksthormoner, og handlen med fødevarer bestående af klonede dyr. Det samme gælder for fødevarer, der er blevet behandlet med stoffer, der er forbudt i EU, eller hvis indhold ikke er mærket på tilfredsstillende vis; |
| --- | --- |

46.

kræver garantier for, at der fastlægges særlige regler for landbrugssektoren, således at import af bestemte produkter til EU ikke bliver tilladt; dette vedrører især produkter, der ikke er i overensstemmelse med mærkningsdirektivet, produkter, der består af GMO'er eller er fremstillet deraf, dyr, der er blevet behandlet med væksthormoner, og handlen med fødevarer bestående af klonede dyr. Det samme gælder for fødevarer, der er blevet behandlet med stoffer, der er forbudt i EU, eller hvis indhold ikke er mærket på tilfredsstillende vis;

| 47. | understreger, at landbrugets biodiversitet er grundlaget for produktionen af fødevarer, og henviser til, at den planlagte TTIP-aftale hverken må føre til restriktioner for gammelt frømateriale, færre traditionelle kulturplanter eller hindringer for det økologiske og kvalitetsorienterede landbrug; |
| --- | --- |

47.

understreger, at landbrugets biodiversitet er grundlaget for produktionen af fødevarer, og henviser til, at den planlagte TTIP-aftale hverken må føre til restriktioner for gammelt frømateriale, færre traditionelle kulturplanter eller hindringer for det økologiske og kvalitetsorienterede landbrug;

| 48. | efterlyser et særskilt kapitel om geografiske betegnelser med det formål at bevare europæiske standarder og indføre regler, der skal beskytte geografiske betegnelser i begge jurisdiktioner, og et system for gensidig anerkendelse af europæiske og amerikanske betegnelser bl.a. på grundlag af specifik angivelse af den generiske brug af et produktnavn og/eller et produktionssted; |
| --- | --- |

48.

efterlyser et særskilt kapitel om geografiske betegnelser med det formål at bevare europæiske standarder og indføre regler, der skal beskytte geografiske betegnelser i begge jurisdiktioner, og et system for gensidig anerkendelse af europæiske og amerikanske betegnelser bl.a. på grundlag af specifik angivelse af den generiske brug af et produktnavn og/eller et produktionssted;

| 49. | gør udtrykkeligt opmærksom på, at det forsat bør være muligt for medlemsstater, regioner og kommuner at gennemføre enhver form for foranstaltning til beskyttelse eller fremme af kulturel mangfoldighed, frihed og pluralisme i medierne samt videreførelse eller udvikling af audiovisuelle og tilsvarende tjenesteydelser med henblik på at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov, som findes i alle samfund, uafhængigt af den anvendte teknologi eller distributionsplatform. Medlemsstaternes kompetencer inden for kultur og medier skal sikres ved hjælp af klare undtagelser på disse områder under forhandlingsmandatet; |
| --- | --- |

49.

gør udtrykkeligt opmærksom på, at det forsat bør være muligt for medlemsstater, regioner og kommuner at gennemføre enhver form for foranstaltning til beskyttelse eller fremme af kulturel mangfoldighed, frihed og pluralisme i medierne samt videreførelse eller udvikling af audiovisuelle og tilsvarende tjenesteydelser med henblik på at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov, som findes i alle samfund, uafhængigt af den anvendte teknologi eller distributionsplatform. Medlemsstaternes kompetencer inden for kultur og medier skal sikres ved hjælp af klare undtagelser på disse områder under forhandlingsmandatet;

| 50. | udtrykker forhåbning om, at forhandlingspartnerne vil tage hensyn til, at det er en frihandelsaftale med globale konsekvenser, og støtte fair og bæredygtige handelsregler, som ikke modarbejder den udviklingspolitiske indsats, som både EU og USA gør for at forbedre situationen i udviklingslandene, men derimod bygger på global ansvarlighed og solidaritet over for udviklingslandene; |
| --- | --- |

50.

udtrykker forhåbning om, at forhandlingspartnerne vil tage hensyn til, at det er en frihandelsaftale med globale konsekvenser, og støtte fair og bæredygtige handelsregler, som ikke modarbejder den udviklingspolitiske indsats, som både EU og USA gør for at forbedre situationen i udviklingslandene, men derimod bygger på global ansvarlighed og solidaritet over for udviklingslandene;

| 51. | understreger behovet for at indsamle, analysere, evaluere og forvalte omfattende og sammenligneligt datamateriale med henblik på at kunne forudsige og påvise TTIP's virkning på regionalt, kommunalt og lokalt niveau, idet man bør være særlig opmærksom på regionerne i den yderste periferi. Herigennem vil man fremadrettet bedre kunne udarbejde præcise fremskrivninger og økonomiske prognoser samt offentliggøre en videnskabeligt baseret undersøgelse. |
| --- | --- |

51.

understreger behovet for at indsamle, analysere, evaluere og forvalte omfattende og sammenligneligt datamateriale med henblik på at kunne forudsige og påvise TTIP's virkning på regionalt, kommunalt og lokalt niveau, idet man bør være særlig opmærksom på regionerne i den yderste periferi. Herigennem vil man fremadrettet bedre kunne udarbejde præcise fremskrivninger og økonomiske prognoser samt offentliggøre en videnskabeligt baseret undersøgelse.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/13

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at omfatte ikke-landbrugsprodukter

(2015/C 140/03)

| Ordfører | : | Maria Luisa Coppola (IT/EPP), medlem af og minister i Venetos regionalråd |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Grønbog — Den bedste udnyttelse af Europas traditionelle knowhow: en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i Den Europæiske Union til at omfatte ikke-landbrugsprodukter
  COM(2014) 469 final |

Ordfører

:

Maria Luisa Coppola (IT/EPP), medlem af og minister i Venetos regionalråd

Basisdokument

:

Grønbog — Den bedste udnyttelse af Europas traditionelle knowhow: en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i Den Europæiske Union til at omfatte ikke-landbrugsprodukter

COM(2014) 469 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den høring, der blev indledt med offentliggørelsen af Kommissionens grønbog om Den bedste udnyttelse af Europas traditionelle knowhow: en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i Den Europæiske Union til at omfatte ikke-landbrugsprodukter, og minder om, at EU-traktatens artikel 3 anerkender beskyttelse og udvikling af den europæiske kulturarv som mål, der skal tages højde for i forbindelse med udviklingen af det indre marked, at EUF-traktatens artikel 118 sigter mod at sikre en ensartet beskyttelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder i EU's indre marked, og at EUF-traktatens artikel 169 sikrer beskyttelse af forbrugernes rettigheder, herunder fremme af forbrugernes ret til oplysning; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den høring, der blev indledt med offentliggørelsen af Kommissionens grønbog om Den bedste udnyttelse af Europas traditionelle knowhow: en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i Den Europæiske Union til at omfatte ikke-landbrugsprodukter, og minder om, at EU-traktatens artikel 3 anerkender beskyttelse og udvikling af den europæiske kulturarv som mål, der skal tages højde for i forbindelse med udviklingen af det indre marked, at EUF-traktatens artikel 118 sigter mod at sikre en ensartet beskyttelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder i EU's indre marked, og at EUF-traktatens artikel 169 sikrer beskyttelse af forbrugernes rettigheder, herunder fremme af forbrugernes ret til oplysning;

| 2. | erkender, at den europæiske kulturelle og sociale arv også beskyttes ved, at man udnytter den håndværksmæssige og industrielle knowhow, som fra gammel tid findes i EU's forskellige regioner, og at en korrekt information om håndværks- og industriprodukter kan bidrage til at beskytte forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

2.

erkender, at den europæiske kulturelle og sociale arv også beskyttes ved, at man udnytter den håndværksmæssige og industrielle knowhow, som fra gammel tid findes i EU's forskellige regioner, og at en korrekt information om håndværks- og industriprodukter kan bidrage til at beskytte forbrugernes rettigheder;

| 3. | mener, at de europæiske regioner er særdeles rige på ikke-landbrugsprodukter, der fremstilles efter gamle traditioner, som ofte holdes i live af små og mellemstore virksomheder, og at en passende udnyttelse og beskyttelse af disse produkter især kan bidrage til den økonomiske og sociale udvikling i de europæiske kommuner og regioner, men også til at dæmme op for problemer med forfalskning og efterligning; |
| --- | --- |

3.

mener, at de europæiske regioner er særdeles rige på ikke-landbrugsprodukter, der fremstilles efter gamle traditioner, som ofte holdes i live af små og mellemstore virksomheder, og at en passende udnyttelse og beskyttelse af disse produkter især kan bidrage til den økonomiske og sociale udvikling i de europæiske kommuner og regioner, men også til at dæmme op for problemer med forfalskning og efterligning;

| 4. | er enigt i, at det er nødvendigt at sikre overholdelsen af reglerne om beskyttelse af geografiske betegnelser i overensstemmelse med aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS), som gælder for samtlige medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO); |
| --- | --- |

4.

er enigt i, at det er nødvendigt at sikre overholdelsen af reglerne om beskyttelse af geografiske betegnelser i overensstemmelse med aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS), som gælder for samtlige medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO);

| 5. | beder Kommissionen om at blive aktivt inddraget i og hørt om den proces, der følger i kølvandet på analysen af de indkomne svar på høringen, i betragtning af udvalgets centrale rolle som institutionel repræsentant for de lokale og regionale myndigheder og det forhold, at geografiske betegnelser har regional og lokal karakter. |
| --- | --- |

5.

beder Kommissionen om at blive aktivt inddraget i og hørt om den proces, der følger i kølvandet på analysen af de indkomne svar på høringen, i betragtning af udvalgets centrale rolle som institutionel repræsentant for de lokale og regionale myndigheder og det forhold, at geografiske betegnelser har regional og lokal karakter.

Den bedste udnyttelse af geografiske betegnelser: de mulige fordele ved en udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser i EU til at omfatte ikke-landbrugsprodukter

| 6. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at EU-Domstolen har stadfæstet, at en geografisk betegnelse er en intellektuel ejendomsret (1), og at systemet til beskyttelse af disse rettigheder henhører under EU's enekompetence. Udvalget finder det derfor nødvendigt at ensrette og samle de eksisterende uensartede ordninger i medlemsstaterne under én fælles europæisk ordning (2); |
| --- | --- |

6.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at EU-Domstolen har stadfæstet, at en geografisk betegnelse er en intellektuel ejendomsret (1), og at systemet til beskyttelse af disse rettigheder henhører under EU's enekompetence. Udvalget finder det derfor nødvendigt at ensrette og samle de eksisterende uensartede ordninger i medlemsstaterne under én fælles europæisk ordning (2);

| 7. | minder om, at der skal tages behørigt hensyn til erfaringerne med de eksisterende geografiske betegnelser for landbrugsprodukter i overvejelserne om en mulig udvidelse af de geografiske betegnelser til at omfatte ikke-landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

7.

minder om, at der skal tages behørigt hensyn til erfaringerne med de eksisterende geografiske betegnelser for landbrugsprodukter i overvejelserne om en mulig udvidelse af de geografiske betegnelser til at omfatte ikke-landbrugsprodukter;

| 8. | er af den opfattelse, at en styrket og harmoniseret beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter vil kunne bidrage til at styrke det indre marked takket være de direkte (øgede muligheder for at få adgang til midler til fremme og bevarelse af arbejdspladser i økonomisk dårligt stillede områder) og indirekte (såsom eventuelle følgevirkninger for turismen) positive virkninger, som Kommissionen allerede kommer ind på i sin grønbog; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at en styrket og harmoniseret beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter vil kunne bidrage til at styrke det indre marked takket være de direkte (øgede muligheder for at få adgang til midler til fremme og bevarelse af arbejdspladser i økonomisk dårligt stillede områder) og indirekte (såsom eventuelle følgevirkninger for turismen) positive virkninger, som Kommissionen allerede kommer ind på i sin grønbog;

| 9. | mener, at en udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at omfatte ikke landbrugsprodukter vil give forbrugerne potentielle fordele, da de vil få yderligere et redskab til at træffe kvalificerede valg (på trods af det store udvalg af produkter på markedet) og blive bedre i stand til at identificere autentiske, originale og kvalitetsprodukter; |
| --- | --- |

9.

mener, at en udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at omfatte ikke landbrugsprodukter vil give forbrugerne potentielle fordele, da de vil få yderligere et redskab til at træffe kvalificerede valg (på trods af det store udvalg af produkter på markedet) og blive bedre i stand til at identificere autentiske, originale og kvalitetsprodukter;

| 10. | påpeger, at et harmoniseret system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke landbrugsprodukter vil være fordelagtigt for forbindelserne mellem EU og tredjelande. En fælles holdning vil nemlig styrke EU's position i forbindelse med forhandlinger om handelsaftaler eller tiltag til beskyttelse af EU's egne produkter på de udenlandske markeder; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at et harmoniseret system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke landbrugsprodukter vil være fordelagtigt for forbindelserne mellem EU og tredjelande. En fælles holdning vil nemlig styrke EU's position i forbindelse med forhandlinger om handelsaftaler eller tiltag til beskyttelse af EU's egne produkter på de udenlandske markeder;

| 11. | er enigt i, at en beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter kan bidrage til at bevare de lokale og regionale traditioners kulturelle og kunstneriske arv, og foreslår, at man medtager elementer som f.eks. virksomheders sociale ansvar i eventuelle varespecifikationer, hvorved man vil kunne styrke disse produkters kapacitet til at opbygge social kapital i produktionsområderne. |
| --- | --- |

11.

er enigt i, at en beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter kan bidrage til at bevare de lokale og regionale traditioners kulturelle og kunstneriske arv, og foreslår, at man medtager elementer som f.eks. virksomheders sociale ansvar i eventuelle varespecifikationer, hvorved man vil kunne styrke disse produkters kapacitet til at opbygge social kapital i produktionsområderne.

Muligheder for at yde beskyttelse af geografiske betegnelser på EU-plan

| 12. | Det Europæiske Regionsudvalg ser gerne, at man når frem til en mere enkel ordning for beskyttelse af de geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter end den eksisterende ordning for landbrugsprodukter, der i kraft af efterfølgende udvidelser af beskyttelsen i dag omfatter et så stort antal geografiske betegnelser, at det til tider risikerer at forvirre forbrugerne; |
| --- | --- |

12.

Det Europæiske Regionsudvalg ser gerne, at man når frem til en mere enkel ordning for beskyttelse af de geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter end den eksisterende ordning for landbrugsprodukter, der i kraft af efterfølgende udvidelser af beskyttelsen i dag omfatter et så stort antal geografiske betegnelser, at det til tider risikerer at forvirre forbrugerne;

| 13. | ser gerne, at etiketterne med geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter bliver enkle og let genkendelige, og at de udformes på produkternes oprindelige sprog og/eller på engelsk; |
| --- | --- |

13.

ser gerne, at etiketterne med geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter bliver enkle og let genkendelige, og at de udformes på produkternes oprindelige sprog og/eller på engelsk;

| 14. | mener, at et nyt system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter — ligesom det allerede er tilfældet med de geografiske betegnelser for landbrugsprodukter — bør gøre det muligt at beskytte ikke-geografiske betegnelser, der er klart forbundet med et bestemt sted, i overensstemmelse med de i TRIPS-aftalen fastsatte undtagelser fra forpligtelsen til at sikre beskyttelse; |
| --- | --- |

14.

mener, at et nyt system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter — ligesom det allerede er tilfældet med de geografiske betegnelser for landbrugsprodukter — bør gøre det muligt at beskytte ikke-geografiske betegnelser, der er klart forbundet med et bestemt sted, i overensstemmelse med de i TRIPS-aftalen fastsatte undtagelser fra forpligtelsen til at sikre beskyttelse;

| 15. | påpeger, at en tværgående tilgang til beskyttelsen af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter i høj grad vil være at foretrække frem for en sektoriel tilgang, eftersom et fælles regelsæt for samtlige produkttyper utvivlsomt vil være nemmere at forvalte for såvel virksomhederne som for de nationale, regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at en tværgående tilgang til beskyttelsen af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter i høj grad vil være at foretrække frem for en sektoriel tilgang, eftersom et fælles regelsæt for samtlige produkttyper utvivlsomt vil være nemmere at forvalte for såvel virksomhederne som for de nationale, regionale og lokale myndigheder;

| 16. | fremhæver, at det for geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter vil være hensigtsmæssigt at operere med to (og ikke flere) forskellige niveauer for områdetilknytning i lighed med den aktuelle skelnen mellem BOB-produkter (som har en stærkere tilknytning) og BGB-produkter (som har en svagere tilknytning), for så vidt angår geografiske betegnelser for landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

16.

fremhæver, at det for geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter vil være hensigtsmæssigt at operere med to (og ikke flere) forskellige niveauer for områdetilknytning i lighed med den aktuelle skelnen mellem BOB-produkter (som har en stærkere tilknytning) og BGB-produkter (som har en svagere tilknytning), for så vidt angår geografiske betegnelser for landbrugsprodukter;

| 17. | ser gerne, at eventuelle varespecifikationer (som er en afgørende faktor for registrering af en geografisk betegnelse) indeholder oplysninger om alle anvendte råvarer, fremstillingsprocessen, produktets tilknytning til et område og virksomhedens eventuelle sociale ansvar (hvorved forpligtelserne over for det pågældende område sikres); |
| --- | --- |

17.

ser gerne, at eventuelle varespecifikationer (som er en afgørende faktor for registrering af en geografisk betegnelse) indeholder oplysninger om alle anvendte råvarer, fremstillingsprocessen, produktets tilknytning til et område og virksomhedens eventuelle sociale ansvar (hvorved forpligtelserne over for det pågældende område sikres);

| 18. | bemærker, at de betingelser, som producenterne skal opfylde for at opnå deres geografiske betegnelser, ikke må hæmme eventuelle produktinnovationer eller en optimering af fremstillingsprocessen; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at de betingelser, som producenterne skal opfylde for at opnå deres geografiske betegnelser, ikke må hæmme eventuelle produktinnovationer eller en optimering af fremstillingsprocessen;

| 19. | minder om, at geografiske betegnelser bl.a. har til formål at sikre forbrugerne kvalitet, og det vil — selv om det ikke anses for muligt at fastsætte et ensartet kvalitetsbenchmark — være hensigtsmæssigt at indføre foranstaltninger til kontrol med overensstemmelsen med varespecifikationer i hele beskyttelsesperioden. Denne kontrol kan gennemføres af de regionale offentlige myndigheder (eller af offentlig-private partnerskaber som f.eks. handelskamre). |
| --- | --- |

19.

minder om, at geografiske betegnelser bl.a. har til formål at sikre forbrugerne kvalitet, og det vil — selv om det ikke anses for muligt at fastsætte et ensartet kvalitetsbenchmark — være hensigtsmæssigt at indføre foranstaltninger til kontrol med overensstemmelsen med varespecifikationer i hele beskyttelsesperioden. Denne kontrol kan gennemføres af de regionale offentlige myndigheder (eller af offentlig-private partnerskaber som f.eks. handelskamre).

Hvordan kan beskyttelsen styrkes?

| 20. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at indførelsen af et fælles system på EU-niveau for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter er at foretrække frem for harmonisering af de enkelte nationale love, da et sådant system vil være mere retfærdigt og sikre fælles tidsfrister i hele EU; |
| --- | --- |

20.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at indførelsen af et fælles system på EU-niveau for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter er at foretrække frem for harmonisering af de enkelte nationale love, da et sådant system vil være mere retfærdigt og sikre fælles tidsfrister i hele EU;

| 21. | foreslår, at der for de medlemsstater, der allerede har et system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter, indføres kortvarige overgangsordninger, der skal eksistere sideløbende med det nye system (f.eks. frem til 2020), hvorefter medlemsstaterne definitivt skal gå over til den fælles EU-mekanisme; |
| --- | --- |

21.

foreslår, at der for de medlemsstater, der allerede har et system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter, indføres kortvarige overgangsordninger, der skal eksistere sideløbende med det nye system (f.eks. frem til 2020), hvorefter medlemsstaterne definitivt skal gå over til den fælles EU-mekanisme;

| 22. | slår til lyd for, at registreringsproceduren for ikke-landbrugsprodukter skal være obligatorisk og bygge på et totrinssystem (som det er tilfældet med geografiske betegnelser for landbrugsprodukter), hvor det regionale niveau forestår kontrollen af særlige lokale særtræk, og EU-niveauet kontrollen med de fælles kriterier for hele EU; |
| --- | --- |

22.

slår til lyd for, at registreringsproceduren for ikke-landbrugsprodukter skal være obligatorisk og bygge på et totrinssystem (som det er tilfældet med geografiske betegnelser for landbrugsprodukter), hvor det regionale niveau forestår kontrollen af særlige lokale særtræk, og EU-niveauet kontrollen med de fælles kriterier for hele EU;

| 23. | påpeger, at der bør være lovsikrede maksimale behandlingstider for proceduren for registrering i registeret over geografiske betegnelser, således at man undgår, at mindre effektive offentlige myndigheder forsinker proceduren til skade for producenterne; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at der bør være lovsikrede maksimale behandlingstider for proceduren for registrering i registeret over geografiske betegnelser, således at man undgår, at mindre effektive offentlige myndigheder forsinker proceduren til skade for producenterne;

| 24. | mener, at hovedsagelig producenter, disses sammenslutninger og handelskamre skal have ret til at ansøge om registrering af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter, men finder det hensigtsmæssigt, at individuelle producenter, lokale eller regionale myndigheder eller forbrugerorganisationer i specifikke og velbegrundede tilfælde også får mulighed for at ansøge om registrering. De kategorier, som har ret til at ansøge om registrering, bør ligeledes have ret til eventuelt at gøre indsigelse mod en registrering; |
| --- | --- |

24.

mener, at hovedsagelig producenter, disses sammenslutninger og handelskamre skal have ret til at ansøge om registrering af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter, men finder det hensigtsmæssigt, at individuelle producenter, lokale eller regionale myndigheder eller forbrugerorganisationer i specifikke og velbegrundede tilfælde også får mulighed for at ansøge om registrering. De kategorier, som har ret til at ansøge om registrering, bør ligeledes have ret til eventuelt at gøre indsigelse mod en registrering;

| 25. | understreger, at det i lyset af den aktuelle opmærksomhed omkring de offentlige budgetter bør være muligt for producenter at ansøge om tilskud til at opnå registrering af geografiske betegnelser, forudsat at der er tale om et engangsbeløb, at dette står i forhold til de hermed forbundne omkostninger, og at dette sker på lige vilkår i hele EU. |
| --- | --- |

25.

understreger, at det i lyset af den aktuelle opmærksomhed omkring de offentlige budgetter bør være muligt for producenter at ansøge om tilskud til at opnå registrering af geografiske betegnelser, forudsat at der er tale om et engangsbeløb, at dette står i forhold til de hermed forbundne omkostninger, og at dette sker på lige vilkår i hele EU.

Beskyttelsens omfang

| 26. | Det Europæiske Regionsudvalg ser gerne, at der ydes det samme retsbeskyttelsesniveau for geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter, som der ydes for vin og spiritus i kraft af TRIPS-aftalens artikel 23, der sikrer en tilstrækkelig beskyttelse af producenternes rettigheder; |
| --- | --- |

26.

Det Europæiske Regionsudvalg ser gerne, at der ydes det samme retsbeskyttelsesniveau for geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter, som der ydes for vin og spiritus i kraft af TRIPS-aftalens artikel 23, der sikrer en tilstrækkelig beskyttelse af producenternes rettigheder;

| 27. | foreslår, at overvågningsmekanismen, der skal sikre, at rettigheder til geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter håndhæves, gøres offentlig eller offentlig-privat, men at man i begge tilfælde udnytter de lokale og regionale myndigheders kompetencer, eftersom de er i direkte kontakt med lokalområdet; |
| --- | --- |

27.

foreslår, at overvågningsmekanismen, der skal sikre, at rettigheder til geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter håndhæves, gøres offentlig eller offentlig-privat, men at man i begge tilfælde udnytter de lokale og regionale myndigheders kompetencer, eftersom de er i direkte kontakt med lokalområdet;

| 28. | er bevidst om, at indførelsen af et system for geografiske betegnelser for ikke landbrugsprodukter til en vis grad vil kunne øge risikoen for forfalskning og efterligning hos konkurrenter. Netop derfor bør der fastlægges hurtige beskyttelsesprocedurer, som omgående kan identificere og fjerne forfalskede og efterlignede produkter; |
| --- | --- |

28.

er bevidst om, at indførelsen af et system for geografiske betegnelser for ikke landbrugsprodukter til en vis grad vil kunne øge risikoen for forfalskning og efterligning hos konkurrenter. Netop derfor bør der fastlægges hurtige beskyttelsesprocedurer, som omgående kan identificere og fjerne forfalskede og efterlignede produkter;

| 29. | mener, at beskyttelsen af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter ikke bør være af en begrænset varighed, men derimod bør kunne annulleres på samme vilkår som for geografiske betegnelser for landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

29.

mener, at beskyttelsen af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter ikke bør være af en begrænset varighed, men derimod bør kunne annulleres på samme vilkår som for geografiske betegnelser for landbrugsprodukter;

| 30. | mener, at potentielle konflikter mellem geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter og varemærker bør reguleres på samme måde som konflikter vedrørende geografiske betegnelser for landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

30.

mener, at potentielle konflikter mellem geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter og varemærker bør reguleres på samme måde som konflikter vedrørende geografiske betegnelser for landbrugsprodukter;

| 31. | fremhæver til slut, at udvalgets standpunkt som følge af udvalgets store erfaring på det lokal- og regionalpolitiske område bør styrke og fremme forslaget om at etablere et system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter i EU, og opfordrer følgelig Kommissionen til at udarbejde et lovforslag i den retning. |
| --- | --- |

31.

fremhæver til slut, at udvalgets standpunkt som følge af udvalgets store erfaring på det lokal- og regionalpolitiske område bør styrke og fremme forslaget om at etablere et system for beskyttelse af geografiske betegnelser for ikke-landbrugsprodukter i EU, og opfordrer følgelig Kommissionen til at udarbejde et lovforslag i den retning.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Se sag C-3/91, Turrón de Jijona (præmis 37), eller sag C-108/01, Prosciutto di Parma (præmis 64).

1

(2)  Belgien (kun Vallonien-regionen), Bulgarien, Estland, Frankrig, Kroatien, Letland, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien (kun Murcia-regionen), Tjekkiet, Tyskland, og Ungarn.

2

---

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/16

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020

(2015/C 140/04)

| Ordfører | : | Mauro D'Attis (IT/EPP), medlem af kommunalrådet i Brindisi |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2014-2020)
  COM(2014) 332 final |

Ordfører

:

Mauro D'Attis (IT/EPP), medlem af kommunalrådet i Brindisi

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2014-2020)

COM(2014) 332 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg tager positivt imod sigtet med Kommissionens meddelelse om en ny EU strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, som er en tilpasning til Europa 2020-målene for beskæftigelse ved at fremme høje arbejdsstandarder i EU og på internationalt plan, men rejser spørgsmålet om, hvorfor Kommissionen ikke som led i denne strategiramme har planer om specifikke lovgivningsinitiativer, navnlig vedrørende muskel- og knoglelidelser og kræftfremkaldende stoffer; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg tager positivt imod sigtet med Kommissionens meddelelse om en ny EU strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, som er en tilpasning til Europa 2020-målene for beskæftigelse ved at fremme høje arbejdsstandarder i EU og på internationalt plan, men rejser spørgsmålet om, hvorfor Kommissionen ikke som led i denne strategiramme har planer om specifikke lovgivningsinitiativer, navnlig vedrørende muskel- og knoglelidelser og kræftfremkaldende stoffer;

| 2. | støtter i denne forbindelse Europa-Parlamentets opfordring til Kommissionen om:






  — | at udvikle, gennemføre og fremme en model til undersøgelse for og registrering af asbest i overensstemmelse med artikel 11 i direktiv 2009/148/EF, |
| --- | --- | --- |

2.

støtter i denne forbindelse Europa-Parlamentets opfordring til Kommissionen om:

—

at udvikle, gennemføre og fremme en model til undersøgelse for og registrering af asbest i overensstemmelse med artikel 11 i direktiv 2009/148/EF,

| — | at foretage en konsekvensanalyse og en cost-benefit-analyse af mulighederne for at udarbejde handlingsplaner for sikker fjernelse af asbest fra offentlige bygninger og |
| --- | --- |

—

at foretage en konsekvensanalyse og en cost-benefit-analyse af mulighederne for at udarbejde handlingsplaner for sikker fjernelse af asbest fra offentlige bygninger og

| — | at stille oplysninger og retningslinjer til rådighed for at tilskynde private husejere til effektivt at kontrollere deres ejendom for asbest og foretage en risikovurdering; |
| --- | --- |

—

at stille oplysninger og retningslinjer til rådighed for at tilskynde private husejere til effektivt at kontrollere deres ejendom for asbest og foretage en risikovurdering;

| 3. | gør opmærksom på Kommissionens mangel på konsekvens, idet den søger at fastlægge en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020, men samtidig i sit arbejdsprogram for 2015 bebuder en mulig tilbagetrækning af forslaget til direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer; |
| --- | --- |

3.

gør opmærksom på Kommissionens mangel på konsekvens, idet den søger at fastlægge en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020, men samtidig i sit arbejdsprogram for 2015 bebuder en mulig tilbagetrækning af forslaget til direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer;

| 4. | anerkender betydningen af, at foranstaltninger for at imødegå arbejdsmiljørisici og løbende forbedre arbejdsmiljøforholdene koordineres på EU niveau; |
| --- | --- |

4.

anerkender betydningen af, at foranstaltninger for at imødegå arbejdsmiljørisici og løbende forbedre arbejdsmiljøforholdene koordineres på EU niveau;

| 5. | noterer sig, at mange af de initiativer, der var planlagt under EU-strategien for perioden 2007-2012, er blevet gennemført, uden at der var opstillet bindende og kvantificerbare mål ledsaget af en tidsplan; |
| --- | --- |

5.

noterer sig, at mange af de initiativer, der var planlagt under EU-strategien for perioden 2007-2012, er blevet gennemført, uden at der var opstillet bindende og kvantificerbare mål ledsaget af en tidsplan;

| 6. | fremhæver den helt grundlæggende og vigtige rolle, som arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter er nødt til at spille i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsmiljøpolitikker på EU-, nationalt, regionalt og lokalt niveau, og opfordrer Kommissionen til at styrke arbejdsmarkedsdialogen i sine beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

6.

fremhæver den helt grundlæggende og vigtige rolle, som arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter er nødt til at spille i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsmiljøpolitikker på EU-, nationalt, regionalt og lokalt niveau, og opfordrer Kommissionen til at styrke arbejdsmarkedsdialogen i sine beslutningsprocesser;

| 7. | bifalder, at Kommissionen har valgt at definere følgende tre primære udfordringer, der skal tackles med den nye strategiramme: i) overholdelse af gældende lovgivning; ii) bedre forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme, herunder forebyggelse af nye risici samt risici i fremvækst; iii) håndtering af demografiske forandringer; |
| --- | --- |

7.

bifalder, at Kommissionen har valgt at definere følgende tre primære udfordringer, der skal tackles med den nye strategiramme: i) overholdelse af gældende lovgivning; ii) bedre forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme, herunder forebyggelse af nye risici samt risici i fremvækst; iii) håndtering af demografiske forandringer;

| 8. | er enig med Europa-Parlamentet i, at den økonomiske krise ikke kan benyttes som et påskud for at undergrave forebyggelsespolitikkerne, og understreger vigtigheden af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen som en grundlæggende ret for arbejdstagerne (1); |
| --- | --- |

8.

er enig med Europa-Parlamentet i, at den økonomiske krise ikke kan benyttes som et påskud for at undergrave forebyggelsespolitikkerne, og understreger vigtigheden af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen som en grundlæggende ret for arbejdstagerne (1);

| 9. | beklager de lokale og regionale myndigheders utilstrækkelige medvirken i EU-strategien og henstiller til Kommissionen, at den garanterer, at de formelt inddrages, når der indgås forpligtelser på området, og dermed anerkender dem som væsentlige institutionelle aktører bl.a. i deres egenskab af betydelige arbejdsgivere; |
| --- | --- |

9.

beklager de lokale og regionale myndigheders utilstrækkelige medvirken i EU-strategien og henstiller til Kommissionen, at den garanterer, at de formelt inddrages, når der indgås forpligtelser på området, og dermed anerkender dem som væsentlige institutionelle aktører bl.a. i deres egenskab af betydelige arbejdsgivere;

| 10. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder i kraft af deres partnerskaber og forbindelser til lokale virksomheder kan spille en vigtig rolle i forbindelse med integration af reglerne, fremme af en »forebyggelseskultur« og korrekt anvendelse af forebyggelsesstandarderne og støtte til aktiviteter som repræsentation og kollektiv beskyttelse af sikkerheden. |
| --- | --- |

10.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder i kraft af deres partnerskaber og forbindelser til lokale virksomheder kan spille en vigtig rolle i forbindelse med integration af reglerne, fremme af en »forebyggelseskultur« og korrekt anvendelse af forebyggelsesstandarderne og støtte til aktiviteter som repræsentation og kollektiv beskyttelse af sikkerheden.

De syv vigtige strategimål, som opridses af Kommissionen

A.   Yderligere konsolidering af de nationale strategier

| 11. | Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at der oprettes et centralt europæisk styringsudvalg, der skal have til opgave at kortlægge, koordinere og udvikle arbejdsmiljøområdet (så vidt muligt koordineret af EU-OSHA) også med det formål at spille en mere effektiv proaktiv rolle som referencecenter, vejleder og tilsynsførende for medlemsstaternes gennemførelse af EU-lovgivningen; Dette styringsudvalg bør:






  — | have en organisatorisk netværksstruktur, som effektivt kan koordinere de kompetencer, der i dag er fordelt på mange europæiske (især EU-OSHA og Eurofound), nationale, regionale og lokale organer, og hvis operationelle opgaver og funktioner det samtidigt er vigtigt at omdefinere i betragtning af de gennemgribende forandringer, der er sket i de seneste 15 år; |
| --- | --- | --- |

11.

Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at der oprettes et centralt europæisk styringsudvalg, der skal have til opgave at kortlægge, koordinere og udvikle arbejdsmiljøområdet (så vidt muligt koordineret af EU-OSHA) også med det formål at spille en mere effektiv proaktiv rolle som referencecenter, vejleder og tilsynsførende for medlemsstaternes gennemførelse af EU-lovgivningen; Dette styringsudvalg bør:

—

have en organisatorisk netværksstruktur, som effektivt kan koordinere de kompetencer, der i dag er fordelt på mange europæiske (især EU-OSHA og Eurofound), nationale, regionale og lokale organer, og hvis operationelle opgaver og funktioner det samtidigt er vigtigt at omdefinere i betragtning af de gennemgribende forandringer, der er sket i de seneste 15 år;

| — | i samarbejde med og under inddragelse af arbejdsmarkedets parter på EU-plan også fungere som et permanent forum for høring og udvikling, som gør det muligt at få et samlet og nuanceret billede af arbejdsmiljøområdet; |
| --- | --- |

—

i samarbejde med og under inddragelse af arbejdsmarkedets parter på EU-plan også fungere som et permanent forum for høring og udvikling, som gør det muligt at få et samlet og nuanceret billede af arbejdsmiljøområdet;

| — | udelukkende anvende menneskelige ressourcer, fysiske faciliteter, infrastruktur osv., som i forvejen bruges af offentlige europæiske og nationale instanser med ansvar for arbejdsmiljøområdet for ikke at generere nye udgifter i lyset af den igangværende analyse af de offentlige udgifter; |
| --- | --- |

—

udelukkende anvende menneskelige ressourcer, fysiske faciliteter, infrastruktur osv., som i forvejen bruges af offentlige europæiske og nationale instanser med ansvar for arbejdsmiljøområdet for ikke at generere nye udgifter i lyset af den igangværende analyse af de offentlige udgifter;

| 12. | mener, at der hurtigt bør tages fat på problemet med forringelsen af arbejdstagernes rettigheder, og at der bør gribes effektivt ind for at udjævne forskellene i arbejdsmiljøregler og -modeller og deres håndhævelse, som er en af de faktorer, der kan fremme forskellige former for social dumping og unfair konkurrence i de forskellige geografiske områder inden for EU-markedet; |
| --- | --- |

12.

mener, at der hurtigt bør tages fat på problemet med forringelsen af arbejdstagernes rettigheder, og at der bør gribes effektivt ind for at udjævne forskellene i arbejdsmiljøregler og -modeller og deres håndhævelse, som er en af de faktorer, der kan fremme forskellige former for social dumping og unfair konkurrence i de forskellige geografiske områder inden for EU-markedet;

| 13. | bakker op om tiltaget om at gennemgå de nationale strategier i lyset af den nye ramme og oprette en database over alle nationale arbejdsmiljøstrategier i samarbejde med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA). Dette arbejde skal foregå i tæt dialog med de europæiske arbejdsmarkedsparter; |
| --- | --- |

13.

bakker op om tiltaget om at gennemgå de nationale strategier i lyset af den nye ramme og oprette en database over alle nationale arbejdsmiljøstrategier i samarbejde med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA). Dette arbejde skal foregå i tæt dialog med de europæiske arbejdsmarkedsparter;

| 14. | er af den klare opfattelse, at der er behov for at fremme udviklingen af en »forebyggelseskultur« (med initiativer i skoler og inden for lærlinge-, erhvervs- og efteruddannelse) og en solid og moderne »virksomhedskultur«, der bygger på den overbevisning, at kvaliteten af mennesker er afgørende for kvaliteten af industriprocesser og -produkter; |
| --- | --- |

14.

er af den klare opfattelse, at der er behov for at fremme udviklingen af en »forebyggelseskultur« (med initiativer i skoler og inden for lærlinge-, erhvervs- og efteruddannelse) og en solid og moderne »virksomhedskultur«, der bygger på den overbevisning, at kvaliteten af mennesker er afgørende for kvaliteten af industriprocesser og -produkter;

| 15. | tillægger uddannelse i forebyggelse af arbejdsrelaterede risici — som er til gavn for både arbejdstagerne og virksomheden selv — afgørende betydning; |
| --- | --- |

15.

tillægger uddannelse i forebyggelse af arbejdsrelaterede risici — som er til gavn for både arbejdstagerne og virksomheden selv — afgørende betydning;

| 16. | er enig med Kommissionen i, at oplysningskampagner om arbejdsmiljø begynder i skolen, og tilslutter sig anbefalingen om, at dette bør afspejles bedre i skolernes læseplaner; |
| --- | --- |

16.

er enig med Kommissionen i, at oplysningskampagner om arbejdsmiljø begynder i skolen, og tilslutter sig anbefalingen om, at dette bør afspejles bedre i skolernes læseplaner;

| 17. | mener som Kommissionen, at der bør være fokus på oplysning af borgerne med fremhævning af den rolle, som de lokale og regionale myndigheder bør spille i den forbindelse; |
| --- | --- |

17.

mener som Kommissionen, at der bør være fokus på oplysning af borgerne med fremhævning af den rolle, som de lokale og regionale myndigheder bør spille i den forbindelse;

| 18. | støtter især finansieringen af tiltag fra og med 2014 og beder om, at der stilles særlige former for ad hoc-støtte til rådighed for projekter, der foreslås af lokale og regionale myndigheder, især til dem, som repræsenterer områder, hvor der ikke er nogen effektiv offentlig dækning via sundhedssystemet, eller som står over for demografiske udfordringer. |
| --- | --- |

18.

støtter især finansieringen af tiltag fra og med 2014 og beder om, at der stilles særlige former for ad hoc-støtte til rådighed for projekter, der foreslås af lokale og regionale myndigheder, især til dem, som repræsenterer områder, hvor der ikke er nogen effektiv offentlig dækning via sundhedssystemet, eller som står over for demografiske udfordringer.

B.   Lette overholdelsen af arbejdsmiljøreglerne, især for mikrovirksomheder og små virksomheder

| 19. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter i overensstemmelse med det horisontale nærhedsprincip tiltag for at hjælpe virksomheder med de tekniske og organisatoriske løsninger for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

19.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter i overensstemmelse med det horisontale nærhedsprincip tiltag for at hjælpe virksomheder med de tekniske og organisatoriske løsninger for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 20. | er enig med Kommissionen i, at der er behov for at levere teknisk og finansiel støtte til det interaktive risikoanalyseredskab OiRA (2) og til andre tekniske og videnskabelige IT-baserede redskaber i medlemsstaterne, især i de prioriterede sektorer og til mikrovirksomheder og SMV'er; |
| --- | --- |

20.

er enig med Kommissionen i, at der er behov for at levere teknisk og finansiel støtte til det interaktive risikoanalyseredskab OiRA (2) og til andre tekniske og videnskabelige IT-baserede redskaber i medlemsstaterne, især i de prioriterede sektorer og til mikrovirksomheder og SMV'er;

| 21. | bakker op om Kommissionens tiltag om mere udveksling af god praksis med SMV'er, som får støtte fra større virksomheder i kæden af kontrahenter, leverandører og købere til at forbedre arbejdsmiljøet; |
| --- | --- |

21.

bakker op om Kommissionens tiltag om mere udveksling af god praksis med SMV'er, som får støtte fra større virksomheder i kæden af kontrahenter, leverandører og købere til at forbedre arbejdsmiljøet;

| 22. | efterlyser flere integrerede politikker for SMV'er (økonomiske incitamenter, bedre adgang til ESF- og EFRU-midler, praktiske og teknisk-videnskabeligt nøjagtige værktøjer til risikovurdering, partnerskab); |
| --- | --- |

22.

efterlyser flere integrerede politikker for SMV'er (økonomiske incitamenter, bedre adgang til ESF- og EFRU-midler, praktiske og teknisk-videnskabeligt nøjagtige værktøjer til risikovurdering, partnerskab);

| 23. | ser gerne politikker om afgiftsfritagelse for kapitalinvesteringer og udgifter til årlig vedligeholdelse for virksomheder, som indfører systemer og instrumenter for arbejdsmiljøforvaltning i tråd med de kompetente lovgivende myndigheders retningslinjer og modeller; |
| --- | --- |

23.

ser gerne politikker om afgiftsfritagelse for kapitalinvesteringer og udgifter til årlig vedligeholdelse for virksomheder, som indfører systemer og instrumenter for arbejdsmiljøforvaltning i tråd med de kompetente lovgivende myndigheders retningslinjer og modeller;

| 24. | ønsker derfor, at der udarbejdes en europæisk incitamentsplan for virksomheder rettet mod projekter om indførelse og vedligeholdelse af systemer for arbejdsmiljøforvaltning, at garantifondsmidler anvendes til at gøre det lettere at få banklån, og at den tekniske bistand til virksomheder, navnlig SMV'er, styrkes, bl.a. med hjælp fra EU-OSHA. |
| --- | --- |

24.

ønsker derfor, at der udarbejdes en europæisk incitamentsplan for virksomheder rettet mod projekter om indførelse og vedligeholdelse af systemer for arbejdsmiljøforvaltning, at garantifondsmidler anvendes til at gøre det lettere at få banklån, og at den tekniske bistand til virksomheder, navnlig SMV'er, styrkes, bl.a. med hjælp fra EU-OSHA.

C.   Bedre håndhævelse af arbejdsmiljølovgivningen i medlemsstaterne

| 25. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter foranstaltningerne og de politiske henstillinger i Europa-Parlamentets beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i EU; |
| --- | --- |

25.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter foranstaltningerne og de politiske henstillinger i Europa-Parlamentets beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i EU;

| 26. | bifalder de opgaver i form af vejledning og koordinering, som Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) tilbyder arbejdstilsynene og personalet i andre arbejdsmiljøinstanser i medlemsstaterne, hvortil der må stilles de nødvendige instrumenter og midler til rådighed; |
| --- | --- |

26.

bifalder de opgaver i form af vejledning og koordinering, som Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) tilbyder arbejdstilsynene og personalet i andre arbejdsmiljøinstanser i medlemsstaterne, hvortil der må stilles de nødvendige instrumenter og midler til rådighed;

| 27. | er enig i, at det er vigtigt, at ansatte i den offentlige administration med ansvar for arbejdsmiljø er med til at fremme overholdelse af reglerne, og understreger de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med at støtte inspektørernes uddannelse. Udvalget efterlyser dog specifikke tilsynsmodeller for små og mellemstore virksomheder, så de ikke bliver pålagt uholdbare administrative og finansielle byrder; |
| --- | --- |

27.

er enig i, at det er vigtigt, at ansatte i den offentlige administration med ansvar for arbejdsmiljø er med til at fremme overholdelse af reglerne, og understreger de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med at støtte inspektørernes uddannelse. Udvalget efterlyser dog specifikke tilsynsmodeller for små og mellemstore virksomheder, så de ikke bliver pålagt uholdbare administrative og finansielle byrder;

| 28. | mener, at håndhævelsesaktioner bør være baseret på dokumenteret effektivitet med særligt fokus på de produktionssektorer, hvor der er reelle risici for overtrædelse af arbejdsmiljøreglerne, og sikring af, at aktionerne er rettet mod håndhævelse af de eksisterende regler om eksponering for kræftfremkaldende stoffer som asbest og de sygdomme, der er hyppigst forekommende på arbejdspladser såsom muskel- og knoglesygdomme, stressbetingede sygdomme og luftvejssygdomme som kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL); |
| --- | --- |

28.

mener, at håndhævelsesaktioner bør være baseret på dokumenteret effektivitet med særligt fokus på de produktionssektorer, hvor der er reelle risici for overtrædelse af arbejdsmiljøreglerne, og sikring af, at aktionerne er rettet mod håndhævelse af de eksisterende regler om eksponering for kræftfremkaldende stoffer som asbest og de sygdomme, der er hyppigst forekommende på arbejdspladser såsom muskel- og knoglesygdomme, stressbetingede sygdomme og luftvejssygdomme som kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL);

| 29. | håber på en mere markant tilsynsrolle for de lokale og regionale myndigheder på lokalt plan først og fremmest gennem en gradvis styrkelse af deres beføjelser og særligt i forhold til entrepriser og underentrepriser, som er et af de vigtigste områder, hvor der ikke føres nok tilsyn; |
| --- | --- |

29.

håber på en mere markant tilsynsrolle for de lokale og regionale myndigheder på lokalt plan først og fremmest gennem en gradvis styrkelse af deres beføjelser og særligt i forhold til entrepriser og underentrepriser, som er et af de vigtigste områder, hvor der ikke føres nok tilsyn;

| 30. | foreslår at tilskynde til udveksling af god praksis hos de regionale og lokale myndigheder, som beskæftiger sig med arbejdsmiljøet; |
| --- | --- |

30.

foreslår at tilskynde til udveksling af god praksis hos de regionale og lokale myndigheder, som beskæftiger sig med arbejdsmiljøet;

| 31. | er enig i behovet for i samarbejde med medlemsstaterne, Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACHS) at vurdere effektiviteten af sanktioner, administrative bøder og utraditionelle kontrolmetoder, forudsat at den offentlige sektor får mulighed for at deltage i disse organer; |
| --- | --- |

31.

er enig i behovet for i samarbejde med medlemsstaterne, Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACHS) at vurdere effektiviteten af sanktioner, administrative bøder og utraditionelle kontrolmetoder, forudsat at den offentlige sektor får mulighed for at deltage i disse organer;

| 32. | anser etablering af en europæisk platform for beskyttelse af vandrende arbejdstageres sundhed for at være en tidsmæssig relevant og strategisk beslutning, eftersom landene har stadig mindre muligheder for at gribe ind som følge af globaliseringen og de sociodemografiske ændringer, som især migrationsstrømmene forårsager. |
| --- | --- |

32.

anser etablering af en europæisk platform for beskyttelse af vandrende arbejdstageres sundhed for at være en tidsmæssig relevant og strategisk beslutning, eftersom landene har stadig mindre muligheder for at gribe ind som følge af globaliseringen og de sociodemografiske ændringer, som især migrationsstrømmene forårsager.

D.   Forenkling af den eksisterende lovgivning

| 33. | Det Europæiske Regionsudvalg hilser det velkommen, at rammedirektiv 89/391/EØF (3) er blevet indlemmet i REFIT-programmet, idet det af en høring foretaget af Kommissionen i 2011 fremgår, at dette direktiv er blandt de 10 EU-retsakter, som er mest byrdefulde for SMV'er (4); |
| --- | --- |

33.

Det Europæiske Regionsudvalg hilser det velkommen, at rammedirektiv 89/391/EØF (3) er blevet indlemmet i REFIT-programmet, idet det af en høring foretaget af Kommissionen i 2011 fremgår, at dette direktiv er blandt de 10 EU-retsakter, som er mest byrdefulde for SMV'er (4);

| 34. | mener, at sanktionerende foranstaltninger bør ledsages af en målrettet standardisering med klare regler og effektive og strømlinede procedurer, der styrker den rolle, som de bilaterale organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter, spiller. Hvis disse parter inddrages på passende vis og respekterer de tildelte roller, kan de være en god støtte for de nationale lovgivende myndigheder i gennemførelsen af forebyggende foranstaltninger; |
| --- | --- |

34.

mener, at sanktionerende foranstaltninger bør ledsages af en målrettet standardisering med klare regler og effektive og strømlinede procedurer, der styrker den rolle, som de bilaterale organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter, spiller. Hvis disse parter inddrages på passende vis og respekterer de tildelte roller, kan de være en god støtte for de nationale lovgivende myndigheder i gennemførelsen af forebyggende foranstaltninger;

| 35. | bifalder forslaget om, at der som et naturligt led i evalueringen af arbejdsmiljølovgivningen ses på, hvordan risikovurderingen kan forenkles og/eller den administrative byrde og mængden af dokumentation nedbringes, idet det dog samtidig sikres, at der ikke sker en forringelse af beskyttelsesniveauet for arbejdstagere; |
| --- | --- |

35.

bifalder forslaget om, at der som et naturligt led i evalueringen af arbejdsmiljølovgivningen ses på, hvordan risikovurderingen kan forenkles og/eller den administrative byrde og mængden af dokumentation nedbringes, idet det dog samtidig sikres, at der ikke sker en forringelse af beskyttelsesniveauet for arbejdstagere;

| 36. | er af den opfattelse, at det for visse sektorer og navnlig for SMV'er er muligt at indkredse og fremme anvendelsen af instrumenter, som for eksempel OiRA, som kan gøre risikoananlysen lettere. Der bør fastlægges objektive kriterier og parametre, der er så enkle som muligt og fastlagt i fællesskab af de ansvarlige institutionelle aktører på grundlag af en omhyggelig risikovurdering og -styring med det formål at udvikle forenklede instrumenter til risikovurdering og -styring, der bl.a. kan være i form frivillige certificeringer; |
| --- | --- |

36.

er af den opfattelse, at det for visse sektorer og navnlig for SMV'er er muligt at indkredse og fremme anvendelsen af instrumenter, som for eksempel OiRA, som kan gøre risikoananlysen lettere. Der bør fastlægges objektive kriterier og parametre, der er så enkle som muligt og fastlagt i fællesskab af de ansvarlige institutionelle aktører på grundlag af en omhyggelig risikovurdering og -styring med det formål at udvikle forenklede instrumenter til risikovurdering og -styring, der bl.a. kan være i form frivillige certificeringer;

| 37. | mener, at grunden til, at systemet til forvaltning af arbejdsmiljøet er så komplekst og besværligt at gennemføre, ikke altid er de offentlige standarder, men også den administrative byrde forbundet med overholdelsen af internationale standarder. Udvalget anerkender professionalismen hos dem, der varetager sikkerheden, men tingene må ikke kompliceres yderligere for virksomhederne, især ikke for de mindre virksomheder. I den henseende håber udvalget på, at der på europæisk plan kan foretages en sammenligning af kvalitetsmærkningen af arbejdsmiljøet med henblik på at udforme en frivillig EU-standarddefinition, som fastlægger bæredygtige mindstekrav. |
| --- | --- |

37.

mener, at grunden til, at systemet til forvaltning af arbejdsmiljøet er så komplekst og besværligt at gennemføre, ikke altid er de offentlige standarder, men også den administrative byrde forbundet med overholdelsen af internationale standarder. Udvalget anerkender professionalismen hos dem, der varetager sikkerheden, men tingene må ikke kompliceres yderligere for virksomhederne, især ikke for de mindre virksomheder. I den henseende håber udvalget på, at der på europæisk plan kan foretages en sammenligning af kvalitetsmærkningen af arbejdsmiljøet med henblik på at udforme en frivillig EU-standarddefinition, som fastlægger bæredygtige mindstekrav.

E.   Håndtering af arbejdsstyrkens aldring og risici i fremvækst

| 38. | Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at tiltagene til beskyttelse af arbejdsmiljøet bør iværksættes efter en forsigtigheds- og helhedsorienteret tilgang, hvor der tages hensyn til de stærke forbindelser mellem produktion, arbejde, miljø, og som bygger på den bedste tilgængelige lægelige og videnskabelige dokumentation; |
| --- | --- |

38.

Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at tiltagene til beskyttelse af arbejdsmiljøet bør iværksættes efter en forsigtigheds- og helhedsorienteret tilgang, hvor der tages hensyn til de stærke forbindelser mellem produktion, arbejde, miljø, og som bygger på den bedste tilgængelige lægelige og videnskabelige dokumentation;

| 39. | gør opmærksom på asbestrelaterede sygdomme, lunge- og hudsygdomme, kræft, astma, obstruktive lidelser, muskel- og knoglesygdomme, stressbetingede sygdomme og andre kroniske sygdomme, og understreger behovet for grundige analyser af eksisterende og nye risici, der opstår som følge af omstruktureringer, nye teknologier, materialer og produkter; |
| --- | --- |

39.

gør opmærksom på asbestrelaterede sygdomme, lunge- og hudsygdomme, kræft, astma, obstruktive lidelser, muskel- og knoglesygdomme, stressbetingede sygdomme og andre kroniske sygdomme, og understreger behovet for grundige analyser af eksisterende og nye risici, der opstår som følge af omstruktureringer, nye teknologier, materialer og produkter;

| 40. | mener, at det med tanke på den industrielle anvendelse af nye teknologier, materialer og produkter og den videnskabelige usikkerhed er nødvendigt at anlægge en »forsigtighedstilgang« ved forvaltningen af sundhedsrisici; |
| --- | --- |

40.

mener, at det med tanke på den industrielle anvendelse af nye teknologier, materialer og produkter og den videnskabelige usikkerhed er nødvendigt at anlægge en »forsigtighedstilgang« ved forvaltningen af sundhedsrisici;

| 41. | mener, at:






  — | der bør være større fokus på arbejdstagernes fysiske og mentale trivsel i forbindelse med omstruktureringer og indførelsen af nye teknologier og arbejdspraksis; |
| --- | --- | --- |

41.

mener, at:

—

der bør være større fokus på arbejdstagernes fysiske og mentale trivsel i forbindelse med omstruktureringer og indførelsen af nye teknologier og arbejdspraksis;

| — | der bør foretages en fuldstændig risikovurdering af effekten på arbejdsstyrken og samfundet, også under hensyntagen til de økonomiske gevinster og omkostninger; |
| --- | --- |

—

der bør foretages en fuldstændig risikovurdering af effekten på arbejdsstyrken og samfundet, også under hensyntagen til de økonomiske gevinster og omkostninger;

| — | forsigtighedsprincippet bør være »risikostyret« og indebære en vurdering afpasset efter omstændighederne, indtil der foreligger data, der er indsamlet på et bredere videnskabeligt grundlag og teknisk valideret af det centrale europæiske styringsudvalg omtalt ovenfor; |
| --- | --- |

—

forsigtighedsprincippet bør være »risikostyret« og indebære en vurdering afpasset efter omstændighederne, indtil der foreligger data, der er indsamlet på et bredere videnskabeligt grundlag og teknisk valideret af det centrale europæiske styringsudvalg omtalt ovenfor;

| 42. | bemærker, at antallet af kvindelige arbejdstagere er stigende, og at der er forskelle på kvinders og mænds arbejdsliv (typer af arbejde, forskellige risikoeksponeringer), hvilket indvirker på deres sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at antallet af kvindelige arbejdstagere er stigende, og at der er forskelle på kvinders og mænds arbejdsliv (typer af arbejde, forskellige risikoeksponeringer), hvilket indvirker på deres sundhed og sikkerhed;

| 43. | anbefaler en diversificering af beskyttelsesforanstaltningerne på arbejdspladsen for at garantere, at de fungerer effektivt i forhold til såvel kvinder som mænd, idet der helt konkret bør tages højde for typen af arbejde og de subjektive og objektive forskelle i risikoeksponering; |
| --- | --- |

43.

anbefaler en diversificering af beskyttelsesforanstaltningerne på arbejdspladsen for at garantere, at de fungerer effektivt i forhold til såvel kvinder som mænd, idet der helt konkret bør tages højde for typen af arbejde og de subjektive og objektive forskelle i risikoeksponering;

| 44. | deler opfattelsen af, at arbejdsmiljøpolitikken kan bidrage til at bekæmpe forskelsbehandling og fremme lige muligheder i EU's politikker ved at fremme en korrekt gennemførelse af direktiv 2000/78/EF, der omhandler beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for handicappede, og direktiv 2006/54/EF, som forbyder ringere behandling af kvinder på arbejdspladsen på grund af graviditet eller moderskab (5)
   (6); |
| --- | --- |

44.

deler opfattelsen af, at arbejdsmiljøpolitikken kan bidrage til at bekæmpe forskelsbehandling og fremme lige muligheder i EU's politikker ved at fremme en korrekt gennemførelse af direktiv 2000/78/EF, der omhandler beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for handicappede, og direktiv 2006/54/EF, som forbyder ringere behandling af kvinder på arbejdspladsen på grund af graviditet eller moderskab (5)
   (6);

| 45. | fremhæver, at »livslang uddannelse og frivilligt arbejde er vigtige drivkræfter for aktiv og sund aldring. Voksenuddannelse og frivilligt arbejde blandt ældre bør støttes på europæisk, nationalt og lokalt plan for at bidrage til at forlænge arbejdslivet, tilskynde til en aktiv pensionisttilværelse og støtte et selvstændigt liv« (7); Derfor bør EU sørge for udarbejdelsen af en håndbog i god europæisk praksis for aktiv aldring; |
| --- | --- |

45.

fremhæver, at »livslang uddannelse og frivilligt arbejde er vigtige drivkræfter for aktiv og sund aldring. Voksenuddannelse og frivilligt arbejde blandt ældre bør støttes på europæisk, nationalt og lokalt plan for at bidrage til at forlænge arbejdslivet, tilskynde til en aktiv pensionisttilværelse og støtte et selvstændigt liv« (7); Derfor bør EU sørge for udarbejdelsen af en håndbog i god europæisk praksis for aktiv aldring;

| 46. | mener derfor, at det med henblik på at løse problemet med den aldrende arbejdsstyrke er vigtigt at sikre udveksling af oplysninger og god praksis medlemsstaterne og virksomhederne imellem samt egnede inklusionsforanstaltninger; |
| --- | --- |

46.

mener derfor, at det med henblik på at løse problemet med den aldrende arbejdsstyrke er vigtigt at sikre udveksling af oplysninger og god praksis medlemsstaterne og virksomhederne imellem samt egnede inklusionsforanstaltninger;

| 47. | har tillid til, »at europæisk handling for at støtte aktiv og sund aldring og solidaritet mellem generationerne vil fremme innovation og øge vækstpotentialet i hele EU samt resultere i økonomiske fordele for både offentlige og private investorer på lokalt, nationalt og europæisk plan« (8). |
| --- | --- |

47.

har tillid til, »at europæisk handling for at støtte aktiv og sund aldring og solidaritet mellem generationerne vil fremme innovation og øge vækstpotentialet i hele EU samt resultere i økonomiske fordele for både offentlige og private investorer på lokalt, nationalt og europæisk plan« (8).

F.   Forbedring af statistisk dataindsamling og udvikling af informationsbasen

| 48. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at en forbedring af dataindsamlingen er en forudsætning for at sammenligne resultaterne på arbejdsmiljøområdet i EU, og gør opmærksom på, at sigtet med komparative analyser må være kontinuerlige forbedringer ved at identificere bedste praksis for procedurer og ikke blot at opstille en resultatliste. Målet må være, at medlemsstaterne i højere grad deler information om de reelle risici; |
| --- | --- |

48.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at en forbedring af dataindsamlingen er en forudsætning for at sammenligne resultaterne på arbejdsmiljøområdet i EU, og gør opmærksom på, at sigtet med komparative analyser må være kontinuerlige forbedringer ved at identificere bedste praksis for procedurer og ikke blot at opstille en resultatliste. Målet må være, at medlemsstaterne i højere grad deler information om de reelle risici;

| 49. | bakker op om Kommissionens opfordring til at indsamle og udarbejde statistiske data, herunder på lokalt og regionalt niveau, som giver et mere udtømmende billede af arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme, erhvervsmæssig eksponering og erhvervssygdomme; |
| --- | --- |

49.

bakker op om Kommissionens opfordring til at indsamle og udarbejde statistiske data, herunder på lokalt og regionalt niveau, som giver et mere udtømmende billede af arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme, erhvervsmæssig eksponering og erhvervssygdomme;

| 50. | finder, at arbejdsmarkedsparternes rolle i forvaltningen af informationssystemet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er alt for begrænset. De kunne tværtimod være effektive partnere i forbindelse med tilrettelæggelsen af systemets struktur, indhentelsen af flere data fra de forskellige sektorer, forvaltningen af informationsstrømmene og anvendelsen af informationerne; |
| --- | --- |

50.

finder, at arbejdsmarkedsparternes rolle i forvaltningen af informationssystemet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er alt for begrænset. De kunne tværtimod være effektive partnere i forbindelse med tilrettelæggelsen af systemets struktur, indhentelsen af flere data fra de forskellige sektorer, forvaltningen af informationsstrømmene og anvendelsen af informationerne;

| 51. | fremhæver, at mere pålidelige statistiske data er nyttige til at give et billede af sundhedsrisiciene for arbejdstagerne og til at få en bedre forståelse af årsagerne og følgelig drage nogle praktiske konklusioner; |
| --- | --- |

51.

fremhæver, at mere pålidelige statistiske data er nyttige til at give et billede af sundhedsrisiciene for arbejdstagerne og til at få en bedre forståelse af årsagerne og følgelig drage nogle praktiske konklusioner;

| 52. | ser gerne, at der etableres et europæisk informationssystem med henblik på forebyggelse på arbejdspladserne (viden for at forebygge) som et praktisk dynamisk instrument, hvori de informationer, der findes i de eksisterende nationale systemer, integreres, og at der med oprettelsen af en fælles database kun bliver én måde at fortolke informationerne på. |
| --- | --- |

52.

ser gerne, at der etableres et europæisk informationssystem med henblik på forebyggelse på arbejdspladserne (viden for at forebygge) som et praktisk dynamisk instrument, hvori de informationer, der findes i de eksisterende nationale systemer, integreres, og at der med oprettelsen af en fælles database kun bliver én måde at fortolke informationerne på.

G.   Bedre koordinering af EU's og den internationale indsats

| 53. | Det Europæiske Regionsudvalg deler Kommissionens opfattelse af, at klare standarder i EU's arbejdsmiljølovgivning kan medvirke til at sikre samme arbejdsstandarder overalt i verden gennem bilaterale og multilaterale aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

53.

Det Europæiske Regionsudvalg deler Kommissionens opfattelse af, at klare standarder i EU's arbejdsmiljølovgivning kan medvirke til at sikre samme arbejdsstandarder overalt i verden gennem bilaterale og multilaterale aftaler med tredjelande;

| 54. | mener, at det i den nye globaliserede verden er nødvendigt at garantere, at internationale konventioner og aftaler om arbejdsmiljøregler vedtages og i praksis anvendes af alle de relevante parter for at opretholde EU's konkurrencedygtighed og forhindre udflytning af virksomheder til tredjelande med en mere lempelig lovgivning; |
| --- | --- |

54.

mener, at det i den nye globaliserede verden er nødvendigt at garantere, at internationale konventioner og aftaler om arbejdsmiljøregler vedtages og i praksis anvendes af alle de relevante parter for at opretholde EU's konkurrencedygtighed og forhindre udflytning af virksomheder til tredjelande med en mere lempelig lovgivning;

| 55. | minder Kommissionen om at opfordre medlemsstaterne til at ratificere alle ILO- og andre internationale konventioner og aftaler om sundhed og sikkerhed og se nærmere på arbejdsmiljøreglerne og dertil knyttede spørgsmål i forhandlinger om alle de partnerskaber, der etableres rundt omkring i verden, og i særdeleshed i forbindelse med de igangværende forhandlinger om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab med USA. |
| --- | --- |

55.

minder Kommissionen om at opfordre medlemsstaterne til at ratificere alle ILO- og andre internationale konventioner og aftaler om sundhed og sikkerhed og se nærmere på arbejdsmiljøreglerne og dertil knyttede spørgsmål i forhandlinger om alle de partnerskaber, der etableres rundt omkring i verden, og i særdeleshed i forbindelse med de igangværende forhandlinger om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab med USA.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets beslutning om den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2013/2685(RSP)).

1

(2)  https://osha.europa.eu/it/topics/oira

2

(3)  COM(2012) 746 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/smes/top10report-final_da.pdf

4

(5)  Rådets direktiv 2000/78/EF, EFT L 303 af 2.12.2000.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

6

(7)  CdR 56/2012 fin, Aktiv aldring: innovation — intelligent sundhed — bedre liv. Ordfører: Arnoldas Abramavičius (LT/EPP).

7

(8)  CdR 56/2012 fin, Aktiv aldring: innovation — intelligent sundhed — bedre liv. Ordfører: Arnoldas Abramavičius (LT/EPP).

8

---

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/22

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Grøn handlingsplan for SMV'er og grønt beskæftigelsesinitiativ

(2015/C 140/05)

| Ordfører | : | Satu Tietari (FI/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Säkylä |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Meddelelse om en grøn handlingsplan for SMV'er
  COM(2014) 440 final
  Meddelelse om et grønt beskæftigelsesinitiativ
  COM(2014) 446 final |

Ordfører

:

Satu Tietari (FI/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Säkylä

Basisdokumenter

:

Meddelelse om en grøn handlingsplan for SMV'er

COM(2014) 440 final

Meddelelse om et grønt beskæftigelsesinitiativ

COM(2014) 446 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

| 1. | I de seneste år er der i den politiske beslutningsproces i stigende grad blevet lagt vægt på udtrykket »grøn«, idet miljøspørgsmål er blevet af horisontal og overordnet karakter. I Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst fastslås overgangen til en grøn og kulstoffattig økonomisk model som afgørende vigtig. |
| --- | --- |

1.

I de seneste år er der i den politiske beslutningsproces i stigende grad blevet lagt vægt på udtrykket »grøn«, idet miljøspørgsmål er blevet af horisontal og overordnet karakter. I Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst fastslås overgangen til en grøn og kulstoffattig økonomisk model som afgørende vigtig.

| 2. | Et af de to meddelelsers centrale emner er »grøn økonomi«, der defineres som en model, »som sikrer vækst og udvikling, beskytter menneskers sundhed og trivsel, skaber ordentlige arbejdspladser, mindsker uligheder samt investerer i og beskytter biodiversiteten, herunder den tilhørende naturkapital, på grund af dens iboende værdi og væsentlige bidrag til menneskers trivsel og den økonomiske velstand« (1). |
| --- | --- |

2.

Et af de to meddelelsers centrale emner er »grøn økonomi«, der defineres som en model, »som sikrer vækst og udvikling, beskytter menneskers sundhed og trivsel, skaber ordentlige arbejdspladser, mindsker uligheder samt investerer i og beskytter biodiversiteten, herunder den tilhørende naturkapital, på grund af dens iboende værdi og væsentlige bidrag til menneskers trivsel og den økonomiske velstand« (1).

| 3. | Overgangen til en grøn økonomi har direkte indflydelse på såvel de enkelte virksomheders som hele den europæiske økonomis konkurrenceevne. Ressourceknapheden øges. På stadigt flere områder stiger forbruget og nærmer sig grænsen for miljøets bæreevne. En rettidig overgang til en grøn økonomi i EU er ikke blot ønskelig, men også nødvendig for at bevare og styrke konkurrenceevnen og velstanden hurtigst muligt. |
| --- | --- |

3.

Overgangen til en grøn økonomi har direkte indflydelse på såvel de enkelte virksomheders som hele den europæiske økonomis konkurrenceevne. Ressourceknapheden øges. På stadigt flere områder stiger forbruget og nærmer sig grænsen for miljøets bæreevne. En rettidig overgang til en grøn økonomi i EU er ikke blot ønskelig, men også nødvendig for at bevare og styrke konkurrenceevnen og velstanden hurtigst muligt.

| 4. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter Kommissionens meddelelser om en grøn handlingsplan for SMV'er og et grønt beskæftigelsesinitiativ; |
| --- | --- |

4.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter Kommissionens meddelelser om en grøn handlingsplan for SMV'er og et grønt beskæftigelsesinitiativ;

| 5. | er enig i Kommissionens synspunkt, som kom til udtryk i begge meddelelser, om, at en succesrig overgang til en grøn økonomi er en afgørende faktor for EU's nuværende og fremtidige konkurrenceevne; |
| --- | --- |

5.

er enig i Kommissionens synspunkt, som kom til udtryk i begge meddelelser, om, at en succesrig overgang til en grøn økonomi er en afgørende faktor for EU's nuværende og fremtidige konkurrenceevne;

| 6. | understreger den centrale rolle, som den offentlige sektor og de lokale og regionale myndigheder spiller med hensyn til at lette overgangen til en grøn økonomi. De offentlige myndigheder bør ud over at stimulere overgangen til en grøn økonomi tjene som forbilleder og referencepunkter i forbindelse med deres gennemførelse af projekter, programmer, lovgivning, kontraktindgåelse og jobskabelse i en ny tilgang baseret på grøn økonomi; |
| --- | --- |

6.

understreger den centrale rolle, som den offentlige sektor og de lokale og regionale myndigheder spiller med hensyn til at lette overgangen til en grøn økonomi. De offentlige myndigheder bør ud over at stimulere overgangen til en grøn økonomi tjene som forbilleder og referencepunkter i forbindelse med deres gennemførelse af projekter, programmer, lovgivning, kontraktindgåelse og jobskabelse i en ny tilgang baseret på grøn økonomi;

| 7. | mener, at det er yderst vigtigt at fortsætte bestræbelserne på at fremme SMV'ernes grønne konkurrenceevne ved at forbedre adgangen til finansiering, give flere oplysninger, forenkle lovgivningen, reducere de administrative byrder og styrke en grøn virksomhedskultur; |
| --- | --- |

7.

mener, at det er yderst vigtigt at fortsætte bestræbelserne på at fremme SMV'ernes grønne konkurrenceevne ved at forbedre adgangen til finansiering, give flere oplysninger, forenkle lovgivningen, reducere de administrative byrder og styrke en grøn virksomhedskultur;

| 8. | støtter det grønne beskæftigelsesinitiativs målsætning om samspil mellem beskæftigelses- og miljøpolitikkerne med henblik på at støtte overgangen til en konkurrencedygtig, grøn og ressourceeffektiv økonomi; |
| --- | --- |

8.

støtter det grønne beskæftigelsesinitiativs målsætning om samspil mellem beskæftigelses- og miljøpolitikkerne med henblik på at støtte overgangen til en konkurrencedygtig, grøn og ressourceeffektiv økonomi;

| 9. | fremhæver, at spørgsmålet om kvalifikationer især har betydning for de unge, der stadig er ramt af en lammende høj arbejdsløshed på mere end 22 % og skal være bedre forberedt til morgendagens job generelt og grønne job især; |
| --- | --- |

9.

fremhæver, at spørgsmålet om kvalifikationer især har betydning for de unge, der stadig er ramt af en lammende høj arbejdsløshed på mere end 22 % og skal være bedre forberedt til morgendagens job generelt og grønne job især;

| 10. | finder det ligesom Kommissionen nødvendigt at revidere og ajourføre uddannelse, læseplaner og kvalifikationssystemer for at fremme overgangen til en grøn økonomi; |
| --- | --- |

10.

finder det ligesom Kommissionen nødvendigt at revidere og ajourføre uddannelse, læseplaner og kvalifikationssystemer for at fremme overgangen til en grøn økonomi;

| 11. | påpeger, at virksomhederne er meget forskellige fra hinanden. Nogle udbyder allerede grønne produkter og tjenesteydelser, men dem, der tilbyder mere traditionelle tjenesteydelser og produkter, kan også drage nytte, for eksempel ved at anvende mere miljøvenlige energiressourcer og råmaterialer. |
| --- | --- |

11.

påpeger, at virksomhederne er meget forskellige fra hinanden. Nogle udbyder allerede grønne produkter og tjenesteydelser, men dem, der tilbyder mere traditionelle tjenesteydelser og produkter, kan også drage nytte, for eksempel ved at anvende mere miljøvenlige energiressourcer og råmaterialer.

Grundlæggende definitioner

| 12. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at miljømæssige udfordringer både bør betragtes som en mulighed og en fare for de enkelte virksomheder, deres ansatte, arbejdsmarkederne og EU; |
| --- | --- |

12.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at miljømæssige udfordringer både bør betragtes som en mulighed og en fare for de enkelte virksomheder, deres ansatte, arbejdsmarkederne og EU;

| 13. | mener, at de grundlæggende udtryk og tal samt udgangspunktet for den grønne økonomi bør afklares og defineres, så der opnås enighed om udtrykkene og tallene, og så disse anvendes konsekvent og utvetydigt; |
| --- | --- |

13.

mener, at de grundlæggende udtryk og tal samt udgangspunktet for den grønne økonomi bør afklares og defineres, så der opnås enighed om udtrykkene og tallene, og så disse anvendes konsekvent og utvetydigt;

| 14. | mener, at en succesrig overgang til en grøn økonomi er yderst vigtig for EU's nuværende og fremtidige konkurrenceevne, og at det derfor er af afgørende betydning at sikre en konsekvent anvendelse af udtrykkene; |
| --- | --- |

14.

mener, at en succesrig overgang til en grøn økonomi er yderst vigtig for EU's nuværende og fremtidige konkurrenceevne, og at det derfor er af afgørende betydning at sikre en konsekvent anvendelse af udtrykkene;

| 15. | understreger den regionale dimension af overgangen til en grøn økonomi og den centrale rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med uddannelse, infrastruktur, støtte til lokale virksomheder og etablering af arbejdsformidling. Udvalget henleder dermed opmærksomheden på de grønne initiativer, der er taget på lokalt plan, som eksempler for andre områder i EU; |
| --- | --- |

15.

understreger den regionale dimension af overgangen til en grøn økonomi og den centrale rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med uddannelse, infrastruktur, støtte til lokale virksomheder og etablering af arbejdsformidling. Udvalget henleder dermed opmærksomheden på de grønne initiativer, der er taget på lokalt plan, som eksempler for andre områder i EU;

| 16. | fremhæver de forskelligartede omstændigheder og udfordringer, der forekommer på lokalt niveau, og anmoder om, at der tages højde for regionernes særlige omstændigheder i forbindelse med overgangen til en grønnere økonomi; |
| --- | --- |

16.

fremhæver de forskelligartede omstændigheder og udfordringer, der forekommer på lokalt niveau, og anmoder om, at der tages højde for regionernes særlige omstændigheder i forbindelse med overgangen til en grønnere økonomi;

| 17. | understreger, at en succesrig grøn økonomi er forbundet med fem centrale elementer: 1) reduktion, som betyder, at forbruget af råvarer og energi skal nedbringes over hele linjen; 2) brug af ren energi med henblik på at undgå afhængighed af omverdenen, reducere emissionerne og skabe beskæftigelse; 3) effektivitet, som betyder, at råmaterialer og energi skal anvendes mere effektivt i hele værdikæden for produkter og tjenesteydelser; 4) netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis; udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og sektorerne giver mulighed for at fremme udbuddet af grønne produkter og tjenesteydelser, herunder til markeder uden for EU; og 5) adgang til finansiering, dvs. at det er yderst vigtigt at sikre, at der er finansiering til rådighed, og at de administrative byrder reduceres; finansieringsansøgninger bør være enkle, lette at forstå og desuden kunne anvendes inden for andre forretningsområder. |
| --- | --- |

17.

understreger, at en succesrig grøn økonomi er forbundet med fem centrale elementer: 1) reduktion, som betyder, at forbruget af råvarer og energi skal nedbringes over hele linjen; 2) brug af ren energi med henblik på at undgå afhængighed af omverdenen, reducere emissionerne og skabe beskæftigelse; 3) effektivitet, som betyder, at råmaterialer og energi skal anvendes mere effektivt i hele værdikæden for produkter og tjenesteydelser; 4) netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis; udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og sektorerne giver mulighed for at fremme udbuddet af grønne produkter og tjenesteydelser, herunder til markeder uden for EU; og 5) adgang til finansiering, dvs. at det er yderst vigtigt at sikre, at der er finansiering til rådighed, og at de administrative byrder reduceres; finansieringsansøgninger bør være enkle, lette at forstå og desuden kunne anvendes inden for andre forretningsområder.

Formål

| 18. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at der på tidspunktet for vurderingen er betydelige forskelle mellem sektorer og medlemsstater i EU's indre marked med hensyn til ressourceeffektivitet, og opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til fremme af ressourceeffektiviteten gennem udveksling af eksempler på bedste praksis og fejltagelser; |
| --- | --- |

18.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at der på tidspunktet for vurderingen er betydelige forskelle mellem sektorer og medlemsstater i EU's indre marked med hensyn til ressourceeffektivitet, og opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til fremme af ressourceeffektiviteten gennem udveksling af eksempler på bedste praksis og fejltagelser;

| 19. | understreger de lokale og regionale myndigheders — navnlig kommunernes — betydning for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nævnt i ovenstående punkt, når man tager deres finansieringsmuligheder i betragtning gennem den nuværende fællesskabsramme; |
| --- | --- |

19.

understreger de lokale og regionale myndigheders — navnlig kommunernes — betydning for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nævnt i ovenstående punkt, når man tager deres finansieringsmuligheder i betragtning gennem den nuværende fællesskabsramme;

| 20. | mener, at der i alle værdikædens led bør gøres bestræbelser på at forbedre ressourceeffektiviteten, hvilket vil mindske behovet for råmaterialer betydeligt, og at en værdikædebaseret tilgang bør integreres i såvel de offentlige som de private sektorers aktiviteter; |
| --- | --- |

20.

mener, at der i alle værdikædens led bør gøres bestræbelser på at forbedre ressourceeffektiviteten, hvilket vil mindske behovet for råmaterialer betydeligt, og at en værdikædebaseret tilgang bør integreres i såvel de offentlige som de private sektorers aktiviteter;

| 21. | mener, at den grønne handlingsplan bør fokusere på foranstaltninger på europæisk niveau, som sigter mod at harmonisere og styrke de eksisterende grønne initiativer, der anvendes til at støtte SMV'erne på nationalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

21.

mener, at den grønne handlingsplan bør fokusere på foranstaltninger på europæisk niveau, som sigter mod at harmonisere og styrke de eksisterende grønne initiativer, der anvendes til at støtte SMV'erne på nationalt og regionalt niveau;

| 22. | bemærker, at der lægges vægt på vedvarende energi og biobrændstoffer på områder, hvor EU har tilstrækkelige oplysninger, knowhow og teknologi; opfordrer til at fjerne hindringerne for udviklingen, så der kan genereres omfattende grøn og kvalificeret beskæftigelse af høj kvalitet, og går ind for F+U+I i denne sektor; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at der lægges vægt på vedvarende energi og biobrændstoffer på områder, hvor EU har tilstrækkelige oplysninger, knowhow og teknologi; opfordrer til at fjerne hindringerne for udviklingen, så der kan genereres omfattende grøn og kvalificeret beskæftigelse af høj kvalitet, og går ind for F+U+I i denne sektor;

| 23. | understreger betydningen af en grøn tankegang og den stigende udbredelse af EU-oprindelsesmærkning i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen af en grøn tankegang og den stigende udbredelse af EU-oprindelsesmærkning i medlemsstaterne;

| 24. | bifalder Kommissionens målsætning om at etablere en europæisk platform for ressourceeffektivitet i 2015 og forbinde denne med et netværk for partnerskab i alle europæiske regioner, men opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en sådan platform at afklare, hvem der skal være partnere, og hvordan de vælges; |
| --- | --- |

24.

bifalder Kommissionens målsætning om at etablere en europæisk platform for ressourceeffektivitet i 2015 og forbinde denne med et netværk for partnerskab i alle europæiske regioner, men opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en sådan platform at afklare, hvem der skal være partnere, og hvordan de vælges;

| 25. | understreger desuden, at de lokale og regionale myndigheder må inddrages i denne proces, da de er bedst placeret til at forstå de særlige omstændigheder og udfordringer på lokalt og regionalt niveau og til at vurdere, hvem der er de mest relevante lokale interessenter. I den forbindelse bør man fremme kortlægningen af det særlige potentiale, de enkelte regioner har, for så vidt angår hjælp til de lokale aktører i identificeringen af investeringsklynger, støtteforanstaltninger til selvstændig virksomhed og oprettelse af uddannelses- og specialiseringskurser, der fokuserer på forskellige aspekter af den grønne økonomi; |
| --- | --- |

25.

understreger desuden, at de lokale og regionale myndigheder må inddrages i denne proces, da de er bedst placeret til at forstå de særlige omstændigheder og udfordringer på lokalt og regionalt niveau og til at vurdere, hvem der er de mest relevante lokale interessenter. I den forbindelse bør man fremme kortlægningen af det særlige potentiale, de enkelte regioner har, for så vidt angår hjælp til de lokale aktører i identificeringen af investeringsklynger, støtteforanstaltninger til selvstændig virksomhed og oprettelse af uddannelses- og specialiseringskurser, der fokuserer på forskellige aspekter af den grønne økonomi;

| 26. | finder det nødvendigt at opstille mål for miljøansvarlig produktudformning og opfordrer til øget miljømæssigt ansvar hos virksomhederne. |
| --- | --- |

26.

finder det nødvendigt at opstille mål for miljøansvarlig produktudformning og opfordrer til øget miljømæssigt ansvar hos virksomhederne.

Vision

| 27. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at den ekspertise og de kvalifikationer, der kræves for at gøre økonomien grønnere, bør være tilgængelige for alle i de forskellige medlemsstater med hensyn til de centrale spørgsmål, og at der bør træffes foranstaltninger til at sikre et passende niveau af knowhow på lokalt niveau; |
| --- | --- |

27.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at den ekspertise og de kvalifikationer, der kræves for at gøre økonomien grønnere, bør være tilgængelige for alle i de forskellige medlemsstater med hensyn til de centrale spørgsmål, og at der bør træffes foranstaltninger til at sikre et passende niveau af knowhow på lokalt niveau;

| 28. | opfordrer til, at der gøres bestræbelser på yderligere at udbrede princippet om livslang læring. En nøglefaktor er god udnyttelse af nye oplysninger, da en grøn økonomi kræver forandringer og gennemsigtige foranstaltninger i alle led af værdikædeprocessen; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til, at der gøres bestræbelser på yderligere at udbrede princippet om livslang læring. En nøglefaktor er god udnyttelse af nye oplysninger, da en grøn økonomi kræver forandringer og gennemsigtige foranstaltninger i alle led af værdikædeprocessen;

| 29. | understreger, at arbejde og kvalifikationer på nuværende tidspunkt ikke matcher hinanden i tilstrækkelig grad, og at systemiske ændringer er langsomme. Kommissionens ESCO-projekt er et godt eksempel på et forsøg på at matche arbejdsgivere med kvalificerede arbejdstagere; for yderligere forslag til matchning af arbejde med kvalifikationer henviser udvalget til sin udtalelse om En EU-kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer (2); |
| --- | --- |

29.

understreger, at arbejde og kvalifikationer på nuværende tidspunkt ikke matcher hinanden i tilstrækkelig grad, og at systemiske ændringer er langsomme. Kommissionens ESCO-projekt er et godt eksempel på et forsøg på at matche arbejdsgivere med kvalificerede arbejdstagere; for yderligere forslag til matchning af arbejde med kvalifikationer henviser udvalget til sin udtalelse om En EU-kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer (2);

| 30. | understreger, at en grøn økonomi vil medføre overgang til en cirkulær og kulstoffattig økonomi, hvilket vil skabe nye og innovative arbejdspladser. Det betyder, at ældre arbejdspladser erstattes med nye, og at beskæftigelsesprofilerne må omdefineres; |
| --- | --- |

30.

understreger, at en grøn økonomi vil medføre overgang til en cirkulær og kulstoffattig økonomi, hvilket vil skabe nye og innovative arbejdspladser. Det betyder, at ældre arbejdspladser erstattes med nye, og at beskæftigelsesprofilerne må omdefineres;

| 31. | opfordrer til yderligere gennemgang fremme af samarbejdet mellem myndigheder, SMV'er, foreninger og uddannelsesinstitutioner, idet en god udnyttelse af nye typer oplysninger kræver bedre målretning og koordinering af foranstaltninger og finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til yderligere gennemgang fremme af samarbejdet mellem myndigheder, SMV'er, foreninger og uddannelsesinstitutioner, idet en god udnyttelse af nye typer oplysninger kræver bedre målretning og koordinering af foranstaltninger og finansieringsinstrumenter;

| 32. | understreger betydningen af forskning og teknologisk udvikling (FTU) for at sætte skub i den grønne økonomi ved med hjælp fra de nuværende europæiske midler at fremme samarbejdet mellem universiteter, SMV'er og andre lokale og regionale instanser, der som hjørnesten inden for viden (uddannelse, forskning og innovation) bør koordineres i synergiskabende konstellationer som klynger eller platforme for åben innovation med henblik på deling og gensidig udveksling af viden; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af forskning og teknologisk udvikling (FTU) for at sætte skub i den grønne økonomi ved med hjælp fra de nuværende europæiske midler at fremme samarbejdet mellem universiteter, SMV'er og andre lokale og regionale instanser, der som hjørnesten inden for viden (uddannelse, forskning og innovation) bør koordineres i synergiskabende konstellationer som klynger eller platforme for åben innovation med henblik på deling og gensidig udveksling af viden;

| 33. | opfordrer i lyset af de lokale og regionale myndigheders vigtige ekspertise og beføjelser på dette område til, at disse bliver fuldt involveret i koordineringsforanstaltningerne. Der findes allerede gode eksempler på partnerskaber mellem lokale myndigheder i forbindelse med rådgivning af virksomheder og foreninger om energispørgsmål, herunder identificering af subsidier og finansieringsmuligheder, anbefalinger om individuelle foranstaltninger til at danne sig et overblik over leverandører af udstyr og tjenesteydelser og bistand i forbindelse med udarbejdelse af udbud. |
| --- | --- |

33.

opfordrer i lyset af de lokale og regionale myndigheders vigtige ekspertise og beføjelser på dette område til, at disse bliver fuldt involveret i koordineringsforanstaltningerne. Der findes allerede gode eksempler på partnerskaber mellem lokale myndigheder i forbindelse med rådgivning af virksomheder og foreninger om energispørgsmål, herunder identificering af subsidier og finansieringsmuligheder, anbefalinger om individuelle foranstaltninger til at danne sig et overblik over leverandører af udstyr og tjenesteydelser og bistand i forbindelse med udarbejdelse af udbud.

Strategi

| 34. | Det Europæiske Regionsudvalg finder det ligesom Kommissionen nødvendigt at revidere og ajourføre læseplanerne for de almene uddannelser og erhvervsuddannelserne samt kvalifikationskravene i nært samarbejde med medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at tage højde for og fremme overgangen til en grøn økonomi og foreslår, at alle almene uddannelses- og erhvervsuddannelsesforløb i det mindste indeholder et modul om dette emne. Der bør desuden tages skridt til at undersøge, hvordan virkningerne af uddannelserne kan overvåges, eftersom der er behov for en langsigtet overvågning på såvel højt som lavt niveau; |
| --- | --- |

34.

Det Europæiske Regionsudvalg finder det ligesom Kommissionen nødvendigt at revidere og ajourføre læseplanerne for de almene uddannelser og erhvervsuddannelserne samt kvalifikationskravene i nært samarbejde med medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at tage højde for og fremme overgangen til en grøn økonomi og foreslår, at alle almene uddannelses- og erhvervsuddannelsesforløb i det mindste indeholder et modul om dette emne. Der bør desuden tages skridt til at undersøge, hvordan virkningerne af uddannelserne kan overvåges, eftersom der er behov for en langsigtet overvågning på såvel højt som lavt niveau;

| 35. | frygter, at uddannelserne i grøn økonomi og de grønne kvalifikationer i de enkelte medlemsstater ikke er passende, forudsigelige og på et tilstrækkeligt højt niveau. Det er afgørende, at medlemsstaterne opretter kursusmoduler, som omfatter miljømæssig, juridisk og forretningsmæssig knowhow og giver de ansvarlige tilstrækkelige kvalifikationer og færdigheder; |
| --- | --- |

35.

frygter, at uddannelserne i grøn økonomi og de grønne kvalifikationer i de enkelte medlemsstater ikke er passende, forudsigelige og på et tilstrækkeligt højt niveau. Det er afgørende, at medlemsstaterne opretter kursusmoduler, som omfatter miljømæssig, juridisk og forretningsmæssig knowhow og giver de ansvarlige tilstrækkelige kvalifikationer og færdigheder;

| 36. | fremhæver, at spørgsmålet om nye kvalifikationer især har betydning for de unge, der skal være bedre forberedt til morgendagens job og navnlig de grønne job; |
| --- | --- |

36.

fremhæver, at spørgsmålet om nye kvalifikationer især har betydning for de unge, der skal være bedre forberedt til morgendagens job og navnlig de grønne job;

| 37. | understreger behovet for at se mere bredt på og tage højde for de langsigtede virkninger, hvorved man vil kunne kombinere kvalifikationer på miljøområdet med en solid forretningsmæssig knowhow. Man bør allerede i skolen fremme en miljø- og erhvervsvenlig tankegang, da nye erhverv kræver kvalifikationer inden for både naturvidenskab, teknologi og matematik. En sådan bevidstgørelse bør også have en fremtrædende plads i voksenuddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

37.

understreger behovet for at se mere bredt på og tage højde for de langsigtede virkninger, hvorved man vil kunne kombinere kvalifikationer på miljøområdet med en solid forretningsmæssig knowhow. Man bør allerede i skolen fremme en miljø- og erhvervsvenlig tankegang, da nye erhverv kræver kvalifikationer inden for både naturvidenskab, teknologi og matematik. En sådan bevidstgørelse bør også have en fremtrædende plads i voksenuddannelsesprogrammer;

| 38. | beklager, at så få SMV'er i Europa ved, hvordan man kan anvende ressourcer mere effektivt, og kender de potentielle fordele ved at anvende denne viden i økonomisk praksis; |
| --- | --- |

38.

beklager, at så få SMV'er i Europa ved, hvordan man kan anvende ressourcer mere effektivt, og kender de potentielle fordele ved at anvende denne viden i økonomisk praksis;

| 39. | foreslår, at de lokale, regionale og nationale myndigheder, der har skattemæssige beføjelser, indfører mekanismer med positiv forskelsbehandling til fordel for de virksomheder, som implementerer grøn økonomi-principper og -begreber under kriterierne for socialt ansvar, herunder lavere afgifter og skatter, offentlige indkøb og skattefradrag; |
| --- | --- |

39.

foreslår, at de lokale, regionale og nationale myndigheder, der har skattemæssige beføjelser, indfører mekanismer med positiv forskelsbehandling til fordel for de virksomheder, som implementerer grøn økonomi-principper og -begreber under kriterierne for socialt ansvar, herunder lavere afgifter og skatter, offentlige indkøb og skattefradrag;

| 40. | slår til lyd for, at oplysninger om mulighederne for uddannelse og finansiering målrettes SMV'erne i de forskellige sektorer, da de ikke nødvendigvis er klar over, hvilke behov for uddannelse i grøn økonomi de har; |
| --- | --- |

40.

slår til lyd for, at oplysninger om mulighederne for uddannelse og finansiering målrettes SMV'erne i de forskellige sektorer, da de ikke nødvendigvis er klar over, hvilke behov for uddannelse i grøn økonomi de har;

| 41. | opfordrer til, at der skabes incitamenter til at supplere kvalifikationer, eftersom det er vigtigt at erhverve ny viden og knowhow. Der skal oplyses om, hvordan alle genanvendelige materialer kan genanvendes og omdannes til nye og innovative materialer, og hvilke regler og krav der gælder; |
| --- | --- |

41.

opfordrer til, at der skabes incitamenter til at supplere kvalifikationer, eftersom det er vigtigt at erhverve ny viden og knowhow. Der skal oplyses om, hvordan alle genanvendelige materialer kan genanvendes og omdannes til nye og innovative materialer, og hvilke regler og krav der gælder;

| 42. | bemærker, at 75 % af EU's SMV'er har oplevet en stigning i udgifterne til råmaterialer over en femårig periode, og at der er et presserende behov for at afprøve nye metoder og til at formidle disse systematisk med det mål for øje at beskytte virksomhedernes konkurrenceevne; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at 75 % af EU's SMV'er har oplevet en stigning i udgifterne til råmaterialer over en femårig periode, og at der er et presserende behov for at afprøve nye metoder og til at formidle disse systematisk med det mål for øje at beskytte virksomhedernes konkurrenceevne;

| 43. | anbefaler, at de forskellige sektorer ser nærmere på mulighederne for at indgå i et tættere samarbejde samt for at udnytte hinandens ekspertise, produkter og produktkomponenter, hvilket vil skabe forretningsmuligheder for især de små virksomheder, der vil kunne danne større enheder gennem netværkssamarbejde. Der bør indsamles eksempler, og bedste praksis skal videreformidles i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

43.

anbefaler, at de forskellige sektorer ser nærmere på mulighederne for at indgå i et tættere samarbejde samt for at udnytte hinandens ekspertise, produkter og produktkomponenter, hvilket vil skabe forretningsmuligheder for især de små virksomheder, der vil kunne danne større enheder gennem netværkssamarbejde. Der bør indsamles eksempler, og bedste praksis skal videreformidles i medlemsstaterne;

| 44. | anbefaler, at man undersøger alle muligheder for at hjælpe SMV'erne med at genanvende brugte og overskydende råmaterialer i deres egen produktions- og værdikæder eller sågar som led i en anden virksomheds produktion. Som eksempel kan nævnes et energikoncept med et lukket kredsløb, der er afpasset efter lokale forhold, hvor affald, tabt energi, varme, stoffer og CO2 anvendes og genanvendes til produktion af energi og fødevarer; |
| --- | --- |

44.

anbefaler, at man undersøger alle muligheder for at hjælpe SMV'erne med at genanvende brugte og overskydende råmaterialer i deres egen produktions- og værdikæder eller sågar som led i en anden virksomheds produktion. Som eksempel kan nævnes et energikoncept med et lukket kredsløb, der er afpasset efter lokale forhold, hvor affald, tabt energi, varme, stoffer og CO2 anvendes og genanvendes til produktion af energi og fødevarer;

| 45. | konstaterer, at det er nødvendigt at fremme virksomhedssamarbejdet mellem den økologiske fødevaresektor og andre sektorer, som har relationer til denne sektor: gastronomi, restaurationsbranchen, landturisme, agroturisme, naturturisme, fremstilling af bæredygtig og håndfremstillet emballage, bæredygtigt byggeri, håndværksmæssig fødevareproduktion osv.; |
| --- | --- |

45.

konstaterer, at det er nødvendigt at fremme virksomhedssamarbejdet mellem den økologiske fødevaresektor og andre sektorer, som har relationer til denne sektor: gastronomi, restaurationsbranchen, landturisme, agroturisme, naturturisme, fremstilling af bæredygtig og håndfremstillet emballage, bæredygtigt byggeri, håndværksmæssig fødevareproduktion osv.;

| 46. | slår til lyd for, at der rettes bevidstgørelseskampagner om bæredygtig udvikling mod EU's borgere, hvor der gøres opmærksom på, at alle personligt kan øve indflydelse på, hvor meget affald der produceres, og hvordan affaldet skal håndteres; |
| --- | --- |

46.

slår til lyd for, at der rettes bevidstgørelseskampagner om bæredygtig udvikling mod EU's borgere, hvor der gøres opmærksom på, at alle personligt kan øve indflydelse på, hvor meget affald der produceres, og hvordan affaldet skal håndteres;

| 47. | påpeger, at de lokale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at nå EU's emissionmål. Som et godt eksempel herpå kan nævnes det finske projekt »Hen imod kulstofneutrale byer«, der har til formål at forpligte de lokale aktører — byråd, indbyggerne og virksomhederne — til at mindske drivhusgasemissionerne. Projektet skal gøre det muligt at finde nye og innovative tilgange til fremme af den lokale beskæftigelse, som bygger på en bæredygtig anvendelse af de lokale naturressourcer og større energieffektivitet; |
| --- | --- |

47.

påpeger, at de lokale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at nå EU's emissionmål. Som et godt eksempel herpå kan nævnes det finske projekt »Hen imod kulstofneutrale byer«, der har til formål at forpligte de lokale aktører — byråd, indbyggerne og virksomhederne — til at mindske drivhusgasemissionerne. Projektet skal gøre det muligt at finde nye og innovative tilgange til fremme af den lokale beskæftigelse, som bygger på en bæredygtig anvendelse af de lokale naturressourcer og større energieffektivitet;

| 48. | anbefaler, at der udarbejdes modeller for deleøkonomi og tjenestebaseret økonomi, hvor forbrugerne i modsætning til et traditionelt ejerskab kan købe produkter som en tjeneste og levere dem tilbage til producenten ved udgangen af deres livscyklus med henblik på genanvendelse; |
| --- | --- |

48.

anbefaler, at der udarbejdes modeller for deleøkonomi og tjenestebaseret økonomi, hvor forbrugerne i modsætning til et traditionelt ejerskab kan købe produkter som en tjeneste og levere dem tilbage til producenten ved udgangen af deres livscyklus med henblik på genanvendelse;

| 49. | går ind for, at der udvikles bedre beregningsmetoder, som mere præcist kan måle energiforbruget; |
| --- | --- |

49.

går ind for, at der udvikles bedre beregningsmetoder, som mere præcist kan måle energiforbruget;

| 50. | er bevidst om, at fremstillingen af produkter, der på én og samme tid er miljøvenlige og kommercielle, kræver betydelige økonomiske ressourcer i forbindelse med såvel produktudvikling og -lancering som registrering af de produkter og tjenester, der opstår som følge af produktudviklingen. Lovgivningen vil fremover blive nødt til at bane vej for en hurtig udvikling af innovative løsninger og ikke hæmme eller begrænse den; |
| --- | --- |

50.

er bevidst om, at fremstillingen af produkter, der på én og samme tid er miljøvenlige og kommercielle, kræver betydelige økonomiske ressourcer i forbindelse med såvel produktudvikling og -lancering som registrering af de produkter og tjenester, der opstår som følge af produktudviklingen. Lovgivningen vil fremover blive nødt til at bane vej for en hurtig udvikling af innovative løsninger og ikke hæmme eller begrænse den;

| 51. | foreslår, at anvendelsen af miljøstyringssystemer, og navnlig det europiske EMAS-system, fremmes med henblik på at indarbejde økologisk tænkning i virksomhedernes beslutningstagning, hvorved deres driftseffektivitet og oplysninger om deres miljøadfærd kan forbedres. |
| --- | --- |

51.

foreslår, at anvendelsen af miljøstyringssystemer, og navnlig det europiske EMAS-system, fremmes med henblik på at indarbejde økologisk tænkning i virksomhedernes beslutningstagning, hvorved deres driftseffektivitet og oplysninger om deres miljøadfærd kan forbedres.

Virkninger

| 52. | Det Europæiske Regionsudvalg er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne også kan mindske lønomkostningerne ved at anvende auktionsindtægter fra EU's emissionshandelsordning, men fremhæver, at ordningen i sin nuværende form ikke er fuldt ud effektiv; |
| --- | --- |

52.

Det Europæiske Regionsudvalg er enig med Kommissionen i, at medlemsstaterne også kan mindske lønomkostningerne ved at anvende auktionsindtægter fra EU's emissionshandelsordning, men fremhæver, at ordningen i sin nuværende form ikke er fuldt ud effektiv;

| 53. | bifalder initiativets fokus på fremme af iværksætteri og minder om, at Europa ifølge udvalget bør præsentere iværksætteri for de unge som et muligt og lovende karriereforløb; |
| --- | --- |

53.

bifalder initiativets fokus på fremme af iværksætteri og minder om, at Europa ifølge udvalget bør præsentere iværksætteri for de unge som et muligt og lovende karriereforløb;

| 54. | mener, at socialt iværksætteri i lighed med grøn økonomi kan betragtes som et værdifuldt alternativ til de traditionelle måder at drive virksomhed på, uanset om der er tale om profit- eller ikkeprofitorienteret virksomhed. Udvalget hilser i den sammenhæng Kommissionens ønske om at lette de sociale virksomheders adgang til finansiering velkommen; |
| --- | --- |

54.

mener, at socialt iværksætteri i lighed med grøn økonomi kan betragtes som et værdifuldt alternativ til de traditionelle måder at drive virksomhed på, uanset om der er tale om profit- eller ikkeprofitorienteret virksomhed. Udvalget hilser i den sammenhæng Kommissionens ønske om at lette de sociale virksomheders adgang til finansiering velkommen;

| 55. | mener, at virksomhederne gennem innovation og designændringer af produkter samt produktions- og forretningsmodeller kan mindske anvendelsen af dyre primære råmaterialer og reducere affald; |
| --- | --- |

55.

mener, at virksomhederne gennem innovation og designændringer af produkter samt produktions- og forretningsmodeller kan mindske anvendelsen af dyre primære råmaterialer og reducere affald;

| 56. | mener, at indførelsen af en ensartet europæisk certificeringsordning for grøn økonomi vil give især erhvervslivet fordele og på lang sigt skabe forudsigelighed og retssikkerhed, da fortolkningen af loven på en række forskellige områder, der har været genstand for juridiske konflikter, vil være kendt på forhånd; |
| --- | --- |

56.

mener, at indførelsen af en ensartet europæisk certificeringsordning for grøn økonomi vil give især erhvervslivet fordele og på lang sigt skabe forudsigelighed og retssikkerhed, da fortolkningen af loven på en række forskellige områder, der har været genstand for juridiske konflikter, vil være kendt på forhånd;

| 57. | bemærker, at råmaterialer, vand og energi tegner sig for 50 % af virksomhedernes samlede produktionsomkostninger (3), hvorfor en mindskelse af disse alt for store omkostninger for virksomhederne ved at omlægge energiproduktions-, transport- og distributionssystemerne ikke blot vil øge ressource- og energieffektiviteten, men tillige kan afføde betydelige besparelser. Dette er så meget desto mere presserende, som udgifterne til råmaterialer og energi er steget de seneste år; |
| --- | --- |

57.

bemærker, at råmaterialer, vand og energi tegner sig for 50 % af virksomhedernes samlede produktionsomkostninger (3), hvorfor en mindskelse af disse alt for store omkostninger for virksomhederne ved at omlægge energiproduktions-, transport- og distributionssystemerne ikke blot vil øge ressource- og energieffektiviteten, men tillige kan afføde betydelige besparelser. Dette er så meget desto mere presserende, som udgifterne til råmaterialer og energi er steget de seneste år;

| 58. | slår til lyd for, at de lokale og regionale aktører målrettet bliver oplyst om finansieringsmulighederne i programmeringsperioden 2014-2020, og at disse midler anvendes til at støtte »grønne« SMV'er, herunder EFRU, ESF, ELFUL, Life-programmet, finansieringsfaciliteten for naturkapital, instrumentet til privatfinansiering af energieffektivitet, COSME og Horisont 2020; |
| --- | --- |

58.

slår til lyd for, at de lokale og regionale aktører målrettet bliver oplyst om finansieringsmulighederne i programmeringsperioden 2014-2020, og at disse midler anvendes til at støtte »grønne« SMV'er, herunder EFRU, ESF, ELFUL, Life-programmet, finansieringsfaciliteten for naturkapital, instrumentet til privatfinansiering af energieffektivitet, COSME og Horisont 2020;

| 59. | rejser spørgsmålet om indførelse af miljøafgifter og -skatter som instrumenter til fremme af miljømæssigt medansvar, der ifølge Kommissionen i mindre udstrækning vil påvirke væksten negativt, og som vil føre til bedre miljøpræstationer og højere beskæftigelse. De medlemsstater, der har erfaringer med miljøafgifter, kunne i højere grad dele ud af deres erfaringer til nytte for de andre medlemsstater; |
| --- | --- |

59.

rejser spørgsmålet om indførelse af miljøafgifter og -skatter som instrumenter til fremme af miljømæssigt medansvar, der ifølge Kommissionen i mindre udstrækning vil påvirke væksten negativt, og som vil føre til bedre miljøpræstationer og højere beskæftigelse. De medlemsstater, der har erfaringer med miljøafgifter, kunne i højere grad dele ud af deres erfaringer til nytte for de andre medlemsstater;

| 60. | påpeger, at Kommissionen og medlemsstaterne har udviklet relevante indikatorer og redskaber, der kan give en bedre forståelse af EU's, de nationale og de regionale arbejdsmarkeder. Medlemsstaterne bør for at få gennemslagskraft anvende harmoniserede EU-moduler i forbindelse med gennemførelsen og overførslen af data; |
| --- | --- |

60.

påpeger, at Kommissionen og medlemsstaterne har udviklet relevante indikatorer og redskaber, der kan give en bedre forståelse af EU's, de nationale og de regionale arbejdsmarkeder. Medlemsstaterne bør for at få gennemslagskraft anvende harmoniserede EU-moduler i forbindelse med gennemførelsen og overførslen af data;

| 61. | bemærker på ny, at de offentlige myndigheder er nødt til at investere i kvalitetsinfrastrukturer på bl.a. transport- og digitaliseringsområdet for at skabe et gunstigt erhvervsmiljø, og at de i den forbindelse har behov for EU-støtte; |
| --- | --- |

61.

bemærker på ny, at de offentlige myndigheder er nødt til at investere i kvalitetsinfrastrukturer på bl.a. transport- og digitaliseringsområdet for at skabe et gunstigt erhvervsmiljø, og at de i den forbindelse har behov for EU-støtte;

| 62. | er bevidst om, at SMV'erne mangler viden samt netværks- og it-kompetencer, hvorfor de har vanskeligt ved at udnytte de muligheder, som affaldsforebyggelse og genanvendelse af produkter, råmaterialer og affald som led i forskellige værdikæder giver; |
| --- | --- |

62.

er bevidst om, at SMV'erne mangler viden samt netværks- og it-kompetencer, hvorfor de har vanskeligt ved at udnytte de muligheder, som affaldsforebyggelse og genanvendelse af produkter, råmaterialer og affald som led i forskellige værdikæder giver;

| 63. | påpeger, at de høje omkostninger, som er forbundet med de indledende investeringer, kan lægge en dæmper på virksomhedernes interesse for genanvendelse og genvinding af ressourcer, der forudsætter, at SMV'erne finder de hermed forbundne aktiviteter kommercielt levedygtige. Der bør derfor træffes skatte- og lovgivningsmæssige samt andre former for foranstaltninger for at mindske deres virkninger; |
| --- | --- |

63.

påpeger, at de høje omkostninger, som er forbundet med de indledende investeringer, kan lægge en dæmper på virksomhedernes interesse for genanvendelse og genvinding af ressourcer, der forudsætter, at SMV'erne finder de hermed forbundne aktiviteter kommercielt levedygtige. Der bør derfor træffes skatte- og lovgivningsmæssige samt andre former for foranstaltninger for at mindske deres virkninger;

| 64. | mener, at man i højere grad bør anvende grønne standarder, som respekterer biodiversiteten og fremmer politikkerne til begrænsning af og tilpasning til klimaforandringerne, og udbrede dem på tværs af medlemsstaterne, hvilket kræver en regelmæssig oplysning af forbrugerne; |
| --- | --- |

64.

mener, at man i højere grad bør anvende grønne standarder, som respekterer biodiversiteten og fremmer politikkerne til begrænsning af og tilpasning til klimaforandringerne, og udbrede dem på tværs af medlemsstaterne, hvilket kræver en regelmæssig oplysning af forbrugerne;

| 65. | er enig i, at de principper, der er omfattet af EU's standarder for grøn økonomi, bør forankres i alle SMV'ernes aktiviteter, men finder det også helt afgørende, at man får slutbrugerne af produkterne, dvs. forbrugerne, til at købe de produkter, som er godkendt som miljøansvarlige; |
| --- | --- |

65.

er enig i, at de principper, der er omfattet af EU's standarder for grøn økonomi, bør forankres i alle SMV'ernes aktiviteter, men finder det også helt afgørende, at man får slutbrugerne af produkterne, dvs. forbrugerne, til at købe de produkter, som er godkendt som miljøansvarlige;

| 66. | påpeger, at en grønnere værdikæde, der omfatter genfremstilling, reparation, vedligeholdelse, genvinding og økodesign, kan give mange SMV'er betydelige forretningsmuligheder, men at lovgivningsmæssige, institutionelle, tekniske og kulturelle barrierer forhindrer SMV'erne i at drage fordel heraf, og at disse barrierer skal fjernes eller, hvis de ikke kan fjernes, søges overvundet. |
| --- | --- |

66.

påpeger, at en grønnere værdikæde, der omfatter genfremstilling, reparation, vedligeholdelse, genvinding og økodesign, kan give mange SMV'er betydelige forretningsmuligheder, men at lovgivningsmæssige, institutionelle, tekniske og kulturelle barrierer forhindrer SMV'erne i at drage fordel heraf, og at disse barrierer skal fjernes eller, hvis de ikke kan fjernes, søges overvundet.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Definition fra Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden«. EUT L 354 af 28.12.2013, s. 171–200.

1

(2)  (CdR 1319/2014).

2

(3)  Europe INNOVA (2012) »Guide to resource efficiency in manufacturing: Experiences from improving resource efficiency in manufacturing companies«. Findes her.

3

»Guide to resource efficiency in manufacturing: Experiences from improving resource efficiency in manufacturing companies«

---

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/28

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — »Retningslinjer om foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfonde sammen med forsvarlig økonomisk styring«

(2015/C 140/06)

| Ordfører | : | Bernard Soulage (FR/PES), Næstformand for regionalrådet for Rhône-Alpes |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Meddelelse fra Kommissionen om Retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring i henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013
  COM(2014) 494 final |

Ordfører

:

Bernard Soulage (FR/PES), Næstformand for regionalrådet for Rhône-Alpes

Basisdokument

:

Meddelelse fra Kommissionen om Retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring i henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013

COM(2014) 494 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at Den Europæiske Unions samhørighedspolitik fortsat bør spille en afgørende rolle i forbindelse med genopretningen af økonomien i EU's regioner; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at Den Europæiske Unions samhørighedspolitik fortsat bør spille en afgørende rolle i forbindelse med genopretningen af økonomien i EU's regioner;

| 2. | gentager, som fremført i udvalgets udtalelse om forslaget til generel forordning om de fonde, der er omfattet af den fælles strategiske ramme (1), at udvalget principielt er modstander af enhver form for makroøkonomisk betingelse, der pålægges i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken, og mere præcist enhver form for sammenknytning af de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondenes) effektivitet og en forsvarlig økonomisk styring. Denne sammenknytning bygger i virkeligheden på en forkert formodning om, at de lokale og regionale myndigheder skulle kunne holdes ansvarlige for budgetoverskridelser i samme omfang som de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

2.

gentager, som fremført i udvalgets udtalelse om forslaget til generel forordning om de fonde, der er omfattet af den fælles strategiske ramme (1), at udvalget principielt er modstander af enhver form for makroøkonomisk betingelse, der pålægges i forbindelse med gennemførelsen af samhørighedspolitikken, og mere præcist enhver form for sammenknytning af de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondenes) effektivitet og en forsvarlig økonomisk styring. Denne sammenknytning bygger i virkeligheden på en forkert formodning om, at de lokale og regionale myndigheder skulle kunne holdes ansvarlige for budgetoverskridelser i samme omfang som de nationale myndigheder;

| 3. | minder i øvrigt om, at Det Europæiske Regionsudvalg har opfordret til, at der udarbejdes en hvidbog om territorial samhørighed, bl.a. for at sætte fornyet skub i debatten om, hvordan man måler livskvalitet og kvaliteten af den økonomiske vækst ved anvendelse af andre kriterier end blot BNP. Udvalget tilskynder til udarbejdelse af nye, mere pålidelige indikatorer, der bedre afspejler borgernes forventninger; |
| --- | --- |

3.

minder i øvrigt om, at Det Europæiske Regionsudvalg har opfordret til, at der udarbejdes en hvidbog om territorial samhørighed, bl.a. for at sætte fornyet skub i debatten om, hvordan man måler livskvalitet og kvaliteten af den økonomiske vækst ved anvendelse af andre kriterier end blot BNP. Udvalget tilskynder til udarbejdelse af nye, mere pålidelige indikatorer, der bedre afspejler borgernes forventninger;

| 4. | sætter — ud over sin principielle modstand mod makroøkonomisk konditionalitet — spørgsmålstegn ved merværdien af disse retningslinjer, som blot er en omskrivning af artikel 23 i forordning 1303/2013; |
| --- | --- |

4.

sætter — ud over sin principielle modstand mod makroøkonomisk konditionalitet — spørgsmålstegn ved merværdien af disse retningslinjer, som blot er en omskrivning af artikel 23 i forordning 1303/2013;

| 5. | mener, at de lokale og regionale myndigheder straffes urimeligt hårdt, når der sker omprogrammering. De kan nemlig ikke holdes ansvarlige for det uforholdsmæssigt store offentlige nationale underskud, da de som oftest er forfatningsmæssigt forpligtet til at skabe balance på deres budgetter. Faktisk var det samlede underskud for EU-27 på de subnationale offentlige finanser, der i 2007 lå på 0,1 % af BNP, i 2009 og 2010 steget til 0,8 % af BNP. Selv om forværringen af de subnationale offentlige finanser har været mere markant i nogle lande, hvor underskuddet er steget med mere end 0,5 procentpoint mellem 2007 og 2013, står den uden mål med forværringen af de nationale budgetter (2); |
| --- | --- |

5.

mener, at de lokale og regionale myndigheder straffes urimeligt hårdt, når der sker omprogrammering. De kan nemlig ikke holdes ansvarlige for det uforholdsmæssigt store offentlige nationale underskud, da de som oftest er forfatningsmæssigt forpligtet til at skabe balance på deres budgetter. Faktisk var det samlede underskud for EU-27 på de subnationale offentlige finanser, der i 2007 lå på 0,1 % af BNP, i 2009 og 2010 steget til 0,8 % af BNP. Selv om forværringen af de subnationale offentlige finanser har været mere markant i nogle lande, hvor underskuddet er steget med mere end 0,5 procentpoint mellem 2007 og 2013, står den uden mål med forværringen af de nationale budgetter (2);

| 6. | understreger, at der er tale om en lignende situation med hensyn til de lokale og regionale myndigheders gældsætning, for stigningen i den offentlige gæld hidrører (som Kommissionen erkender i sin sjette samhørighedsrapport) primært fra statens aktiviteter. Når det gælder de lokale og regionale myndigheder uden særlige lovgivningsbeføjelser, ligger den samlede gældsætning stadig på under 10 % af BNP i alle medlemsstater. Ikke desto mindre giver gældsætningen i en række lande anledning til bekymring; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der er tale om en lignende situation med hensyn til de lokale og regionale myndigheders gældsætning, for stigningen i den offentlige gæld hidrører (som Kommissionen erkender i sin sjette samhørighedsrapport) primært fra statens aktiviteter. Når det gælder de lokale og regionale myndigheder uden særlige lovgivningsbeføjelser, ligger den samlede gældsætning stadig på under 10 % af BNP i alle medlemsstater. Ikke desto mindre giver gældsætningen i en række lande anledning til bekymring;

| 7. | mener, som det også fremgår af en lang række undersøgelser, at effektiviteten af de offentlige udgifter i højere grad hænger sammen med effektivitet og forsvarlig økonomisk styring (3) end med makroøkonomiske faktorer, og at kvaliteten af den offentlige forvaltning spiller en afgørende rolle for samhørighedspolitikkens muligheder for at sætte skub i væksten. Regionsudvalget bemærker endvidere, at sixpackens retsakter allerede indeholder strenge sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse af reglerne om makroøkonomisk stabilitet. Udvalget tvivler derfor på effekten af sanktioner i form af en suspension af strukturfondene, som desuden ville straffe den samme forseelse to gange; |
| --- | --- |

7.

mener, som det også fremgår af en lang række undersøgelser, at effektiviteten af de offentlige udgifter i højere grad hænger sammen med effektivitet og forsvarlig økonomisk styring (3) end med makroøkonomiske faktorer, og at kvaliteten af den offentlige forvaltning spiller en afgørende rolle for samhørighedspolitikkens muligheder for at sætte skub i væksten. Regionsudvalget bemærker endvidere, at sixpackens retsakter allerede indeholder strenge sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse af reglerne om makroøkonomisk stabilitet. Udvalget tvivler derfor på effekten af sanktioner i form af en suspension af strukturfondene, som desuden ville straffe den samme forseelse to gange;

| 8. | mener i øvrigt, at man i forbindelse med sixpacken bør revidere beregningsmetoderne for det »strukturelle underskud« med henblik på at tage hensyn til de nationale økonomiers særlige kendetegn og til de strukturelle forskelle i de offentlige udgifter. |
| --- | --- |

8.

mener i øvrigt, at man i forbindelse med sixpacken bør revidere beregningsmetoderne for det »strukturelle underskud« med henblik på at tage hensyn til de nationale økonomiers særlige kendetegn og til de strukturelle forskelle i de offentlige udgifter.

Samhørighedspolitikken bør også fremover være en EU-investeringspolitik

| 9. | Det Europæiske Regionsudvalg er stærkt bekymret over den risiko, som de planlagte foranstaltninger for perioden 2014-2020 kan udgøre for væksten i Europa og for de socioøkonomiske udviklingsprojekter ved fra og med 2015 at skabe usikkerhed om programmeringen af EFRU og ESF, som allerede nu er tilstrækkelig truet af forsinkelser som følge af den sene afslutning på forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme og medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders vanskeligheder med at opfylde forhåndsbetingelserne; |
| --- | --- |

9.

Det Europæiske Regionsudvalg er stærkt bekymret over den risiko, som de planlagte foranstaltninger for perioden 2014-2020 kan udgøre for væksten i Europa og for de socioøkonomiske udviklingsprojekter ved fra og med 2015 at skabe usikkerhed om programmeringen af EFRU og ESF, som allerede nu er tilstrækkelig truet af forsinkelser som følge af den sene afslutning på forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme og medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders vanskeligheder med at opfylde forhåndsbetingelserne;

| 10. | understreger i den forbindelse den store og stadig vigtigere rolle, der spilles af de lokale og regionale myndigheder, som står for omkring 33 % af de offentlige udgifter, hvilket er en svag stigning på 2 procentpoint over de sidste to årtier (1995-2013) og repræsenterer 16 % af BNP. Selv om deres betydning varierer fra land til land, alt efter hvordan den institutionelle struktur ser ud, spiller de lokale og regionale myndigheder en langt vigtigere rolle end staten, når det gælder levering af offentlige tjenesteydelser og især med hensyn til vækstfremmende udgifter, således som de defineres af Kommissionen selv (jf. den sjette samhørighedsrapport), inden for uddannelse, sundhedspleje, miljøbeskyttelse, transport, F&U og energi; |
| --- | --- |

10.

understreger i den forbindelse den store og stadig vigtigere rolle, der spilles af de lokale og regionale myndigheder, som står for omkring 33 % af de offentlige udgifter, hvilket er en svag stigning på 2 procentpoint over de sidste to årtier (1995-2013) og repræsenterer 16 % af BNP. Selv om deres betydning varierer fra land til land, alt efter hvordan den institutionelle struktur ser ud, spiller de lokale og regionale myndigheder en langt vigtigere rolle end staten, når det gælder levering af offentlige tjenesteydelser og især med hensyn til vækstfremmende udgifter, således som de defineres af Kommissionen selv (jf. den sjette samhørighedsrapport), inden for uddannelse, sundhedspleje, miljøbeskyttelse, transport, F&U og energi;

| 11. | opfordrer i den forbindelse til, at investeringsklausulen revideres, så regionale og nationale investeringer, der indgår som samfinansiering med europæiske midler (ESI-fonde eller CEF), kan udelades fra beregningen af de nationale offentlige underskud i forbindelse med det europæiske semester; |
| --- | --- |

11.

opfordrer i den forbindelse til, at investeringsklausulen revideres, så regionale og nationale investeringer, der indgår som samfinansiering med europæiske midler (ESI-fonde eller CEF), kan udelades fra beregningen af de nationale offentlige underskud i forbindelse med det europæiske semester;

| 12. | understreger den indbyrdes modstrid mellem på den ene side bestemmelserne vedrørende makroøkonomisk konditionalitet og på den anden side bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, som tillader, at den kan anvendes fleksibelt under ekstraordinære og midlertidige omstændigheder, som er blevet defineret i forordning 1177/2011, samt Kommissionens egne betragtninger om, at »EU's finanspolitiske rammer rummer tilstrækkelige muligheder til at finde en balance mellem behovet for produktive offentlige investeringer og målsætningerne om finanspolitisk disciplin« (4); |
| --- | --- |

12.

understreger den indbyrdes modstrid mellem på den ene side bestemmelserne vedrørende makroøkonomisk konditionalitet og på den anden side bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, som tillader, at den kan anvendes fleksibelt under ekstraordinære og midlertidige omstændigheder, som er blevet defineret i forordning 1177/2011, samt Kommissionens egne betragtninger om, at »EU's finanspolitiske rammer rummer tilstrækkelige muligheder til at finde en balance mellem behovet for produktive offentlige investeringer og målsætningerne om finanspolitisk disciplin« (4);

| 13. | minder i den forbindelse om sin bekymring over Eurostats nye regnskabsnorm ENS 2010, som blev indført i september 2014, og som ikke skelner mellem udgifter og investeringer. Det betyder, at de lokale og regionale myndigheder forpligtes til at anvende beløbslofter for investeringer pr. år og pr. indbygger. Disse beløbslofter forhindrer især lokale og regionale myndigheder i visse medlemsstater i at stille den nødvendige medfinansiering til rådighed for projekter inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde. Derfor opfordres Europa-Kommissionen til at udarbejde en rapport om indførelsen af ENS 2010; |
| --- | --- |

13.

minder i den forbindelse om sin bekymring over Eurostats nye regnskabsnorm ENS 2010, som blev indført i september 2014, og som ikke skelner mellem udgifter og investeringer. Det betyder, at de lokale og regionale myndigheder forpligtes til at anvende beløbslofter for investeringer pr. år og pr. indbygger. Disse beløbslofter forhindrer især lokale og regionale myndigheder i visse medlemsstater i at stille den nødvendige medfinansiering til rådighed for projekter inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde. Derfor opfordres Europa-Kommissionen til at udarbejde en rapport om indførelsen af ENS 2010;

| 14. | minder om, at de lokale og regionale myndigheder er blevet ramt trefold af de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der blev vedtaget på nationalt niveau som svar på den økonomiske og finansielle krise. For det første har disse foranstaltninger i høj grad hæmmet de lokale og regionale myndigheders muligheder for at bidrage til de offentlige investeringer, som i perioden 2002-2007 lå på gennemsnitligt 2,3 % af BNP i EU-27, og som er faldet til 1,8 % af BNP, men som især er gået tilbage i faste priser med 7,2 % i 2010, 5,9 % i 2011, 3,3 % i 2012 og 8,6 % i 2013; |
| --- | --- |

14.

minder om, at de lokale og regionale myndigheder er blevet ramt trefold af de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der blev vedtaget på nationalt niveau som svar på den økonomiske og finansielle krise. For det første har disse foranstaltninger i høj grad hæmmet de lokale og regionale myndigheders muligheder for at bidrage til de offentlige investeringer, som i perioden 2002-2007 lå på gennemsnitligt 2,3 % af BNP i EU-27, og som er faldet til 1,8 % af BNP, men som især er gået tilbage i faste priser med 7,2 % i 2010, 5,9 % i 2011, 3,3 % i 2012 og 8,6 % i 2013;

| 15. | for det andet er deres indtægter blevet reduceret betragteligt, eftersom de løbende overførsler og kapitaloverførslerne fra staten udgør de primære indtægtskilder for de lokale og regionale myndigheder i næsten alle EU's medlemsstater. Dette har haft en umiddelbar effekt på deres budgetter, som er kommet ud af balance. Situationen har været endnu værre for de spanske regioner, som har oplevet et fald i deres indtægter på 62 % i faste priser som følge af det store fald i indtægterne fra staten (45 %) på den ene side og en stor stigning i overførslerne fra regionerne til staten på den anden side (fra knap 1,4 milliarder EUR til 10,1 milliarder EUR i 2005-priser); |
| --- | --- |

15.

for det andet er deres indtægter blevet reduceret betragteligt, eftersom de løbende overførsler og kapitaloverførslerne fra staten udgør de primære indtægtskilder for de lokale og regionale myndigheder i næsten alle EU's medlemsstater. Dette har haft en umiddelbar effekt på deres budgetter, som er kommet ud af balance. Situationen har været endnu værre for de spanske regioner, som har oplevet et fald i deres indtægter på 62 % i faste priser som følge af det store fald i indtægterne fra staten (45 %) på den ene side og en stor stigning i overførslerne fra regionerne til staten på den anden side (fra knap 1,4 milliarder EUR til 10,1 milliarder EUR i 2005-priser);

| 16. | for det tredje har de finanspolitisk konsolideringsforanstaltninger ifølge OECD yderligere reduceret de lokale og regionale myndigheders investeringsevne, og de har også oplevet en forringelse af lånevilkårene; |
| --- | --- |

16.

for det tredje har de finanspolitisk konsolideringsforanstaltninger ifølge OECD yderligere reduceret de lokale og regionale myndigheders investeringsevne, og de har også oplevet en forringelse af lånevilkårene;

| 17. | fremhæver størrelsen af det bidrag, som ESI-fondene yder til de offentlige investeringer i en krisetid, for det er steget fra 11,5 % af de offentlige investeringer i EU (faste bruttoinvesteringer) i 2007 til 18,1 % i 2013. I visse lande udgjorde deres bidrag mere end 75 % af de offentlige investeringer. I perioden 2007-2013 udgjorde støtte fra strukturfondene og Samhørighedsfonden sammen med den dertil knyttede nationale medfinansiering gennemsnitligt 0,55 % af BNP i EU-27 om året; |
| --- | --- |

17.

fremhæver størrelsen af det bidrag, som ESI-fondene yder til de offentlige investeringer i en krisetid, for det er steget fra 11,5 % af de offentlige investeringer i EU (faste bruttoinvesteringer) i 2007 til 18,1 % i 2013. I visse lande udgjorde deres bidrag mere end 75 % af de offentlige investeringer. I perioden 2007-2013 udgjorde støtte fra strukturfondene og Samhørighedsfonden sammen med den dertil knyttede nationale medfinansiering gennemsnitligt 0,55 % af BNP i EU-27 om året;

| 18. | finder det derfor selvmodsigende at true en medlemsstat, der er i økonomiske problemer, med at suspendere bevillingerne fra EFRU og ESF. Lavere offentlige udgifter betyder ikke, at de offentlige underskud automatisk mindskes. Desuden kan en reduktion af de offentlige udgifter få negative konsekvenser på det sociale område; |
| --- | --- |

18.

finder det derfor selvmodsigende at true en medlemsstat, der er i økonomiske problemer, med at suspendere bevillingerne fra EFRU og ESF. Lavere offentlige udgifter betyder ikke, at de offentlige underskud automatisk mindskes. Desuden kan en reduktion af de offentlige udgifter få negative konsekvenser på det sociale område;

| 19. | er stærkt foruroliget over den potentielle forværring af de offentlige finanser for såvel stat som lokale og regionale myndigheder i tilfælde af, at betalingerne og ikke blot forpligtelserne suspenderes. Udvalget minder i øvrigt om, at sammenknytningen af strukturfondene og en forsvarlig økonomisk styring af de offentlige underskud allerede viste sin begrænsning, da der oprindeligt blev foretaget en sådan sammenkobling med Samhørighedsfonden. Sanktioner som følge af underskud har nemlig en tendens til snarere at forværre de berørte medlemsstaters økonomiske situation; |
| --- | --- |

19.

er stærkt foruroliget over den potentielle forværring af de offentlige finanser for såvel stat som lokale og regionale myndigheder i tilfælde af, at betalingerne og ikke blot forpligtelserne suspenderes. Udvalget minder i øvrigt om, at sammenknytningen af strukturfondene og en forsvarlig økonomisk styring af de offentlige underskud allerede viste sin begrænsning, da der oprindeligt blev foretaget en sådan sammenkobling med Samhørighedsfonden. Sanktioner som følge af underskud har nemlig en tendens til snarere at forværre de berørte medlemsstaters økonomiske situation;

| 20. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en hvidbog, som fastlægger en typologi på EU-niveau for kvaliteten af offentlige investeringer i de offentlige udgiftsregnskaber i forhold til deres langsigtede virkninger. I sidste ende kunne en sådan typologi føre til en vægtet evaluering af kvaliteten af de offentlige investeringer i beregningen af budgetunderskud og/eller til en bedre hensyntagen til den eksisterende makroøkonomiske cyklus/kontekst. |
| --- | --- |

20.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en hvidbog, som fastlægger en typologi på EU-niveau for kvaliteten af offentlige investeringer i de offentlige udgiftsregnskaber i forhold til deres langsigtede virkninger. I sidste ende kunne en sådan typologi føre til en vægtet evaluering af kvaliteten af de offentlige investeringer i beregningen af budgetunderskud og/eller til en bedre hensyntagen til den eksisterende makroøkonomiske cyklus/kontekst.

Omprogrammering af fondene vil være kontraproduktivt

| 21. | Det Europæiske Regionsudvalg tvivler på, at indholdet af og retningslinjerne for omprogrammeringen udelukkende er positive og vil bidrage til at styrke landets konkurrenceevne på langt sigt og lede den økonomiske udvikling i retning af fremtidens sektorer. En analyse af, hvad der er blevet gennemført siden 2009, viser, at situationens alvor har fået Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere projekter, der allerede var i gang, for at fremskynde forbruget af bevillinger og tilføre likviditet. Disse beslutninger har overordnet set gjort det muligt at øge den andel, der var øremærket til F&U og innovation, generel virksomhedsstøtte, vedvarende energikilder, veje og arbejdsmarkedet med foranstaltninger, der mere specifikt er rettet mod beskæftigelse af unge. Imidlertid har de også i nogle tilfælde betydet, at vækstfremmende sektorer, såsom IKT-tjenester, miljøinvesteringer, jernbaner, uddannelse og kapacitetsudvikling, er blevet svigtet; |
| --- | --- |

21.

Det Europæiske Regionsudvalg tvivler på, at indholdet af og retningslinjerne for omprogrammeringen udelukkende er positive og vil bidrage til at styrke landets konkurrenceevne på langt sigt og lede den økonomiske udvikling i retning af fremtidens sektorer. En analyse af, hvad der er blevet gennemført siden 2009, viser, at situationens alvor har fået Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere projekter, der allerede var i gang, for at fremskynde forbruget af bevillinger og tilføre likviditet. Disse beslutninger har overordnet set gjort det muligt at øge den andel, der var øremærket til F&U og innovation, generel virksomhedsstøtte, vedvarende energikilder, veje og arbejdsmarkedet med foranstaltninger, der mere specifikt er rettet mod beskæftigelse af unge. Imidlertid har de også i nogle tilfælde betydet, at vækstfremmende sektorer, såsom IKT-tjenester, miljøinvesteringer, jernbaner, uddannelse og kapacitetsudvikling, er blevet svigtet;

| 22. | er bekymret over, at de juridiske grænser for omprogrammeringen, der er en følge af forpligtelsen til at overholde de tematiske retningslinjer, balancen mellem ESF og EFRU osv., ikke er særlig operationelle; |
| --- | --- |

22.

er bekymret over, at de juridiske grænser for omprogrammeringen, der er en følge af forpligtelsen til at overholde de tematiske retningslinjer, balancen mellem ESF og EFRU osv., ikke er særlig operationelle;

| 23. | mener ikke, det er særlig realistisk med en foranstaltning, der kun må anvendes mellem 2015 og 2019; |
| --- | --- |

23.

mener ikke, det er særlig realistisk med en foranstaltning, der kun må anvendes mellem 2015 og 2019;

| 24. | mener på ingen måde, at omprogrammeringen er hverken nem eller hurtig at gennemføre. Hvis man ser på erfaringerne fra de seneste fem år (som beskrives i den sjette samhørighedsrapport), hvor omprogrammeringen har krævet betydelige menneskelige ressourcer i de otte berørte medlemsstater og Kommissionen, må man tværtimod forvente, at en omprogrammering bliver særdeles dyr og tung at administrere for de nationale forvaltninger og de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

24.

mener på ingen måde, at omprogrammeringen er hverken nem eller hurtig at gennemføre. Hvis man ser på erfaringerne fra de seneste fem år (som beskrives i den sjette samhørighedsrapport), hvor omprogrammeringen har krævet betydelige menneskelige ressourcer i de otte berørte medlemsstater og Kommissionen, må man tværtimod forvente, at en omprogrammering bliver særdeles dyr og tung at administrere for de nationale forvaltninger og de lokale og regionale myndigheder;

| 25. | frygter for yderligere bureaukrati i forbindelse med omprogrammeringen, da den vil omfatte de samme forpligtelser som udarbejdelsen af partnerskabsaftalen (resultatindikatorer, betingelser osv.), hvilket sandsynligvis vil nødvendiggøre mobilisering af nye eksperter og resultere i flere udgifter. Hvis de nuværende ansatte bebyrdes med for mange ekstra opgaver, kan det få dem til at arbejde mindre effektivt, dvs. det modsatte af det tilsigtede resultat; |
| --- | --- |

25.

frygter for yderligere bureaukrati i forbindelse med omprogrammeringen, da den vil omfatte de samme forpligtelser som udarbejdelsen af partnerskabsaftalen (resultatindikatorer, betingelser osv.), hvilket sandsynligvis vil nødvendiggøre mobilisering af nye eksperter og resultere i flere udgifter. Hvis de nuværende ansatte bebyrdes med for mange ekstra opgaver, kan det få dem til at arbejde mindre effektivt, dvs. det modsatte af det tilsigtede resultat;

| 26. | beklager den administrative byrde som følge af en omprogrammering, der ikke blot vil belaste EU's og medlemsstaternes forvaltninger, men også og især de regionale forvaltninger, når de er forvaltningsmyndighed, hvilket kan føre til store meromkostninger, fordi det vil være nødvendigt at reagere hurtigt på Kommissionens anmodninger og ansætte yderligere personale. |
| --- | --- |

26.

beklager den administrative byrde som følge af en omprogrammering, der ikke blot vil belaste EU's og medlemsstaternes forvaltninger, men også og især de regionale forvaltninger, når de er forvaltningsmyndighed, hvilket kan føre til store meromkostninger, fordi det vil være nødvendigt at reagere hurtigt på Kommissionens anmodninger og ansætte yderligere personale.

Makroøkonomisk konditionalitet strider imod den europæiske ånd

| 27. | Det Europæiske Regionsudvalg beklager den både nationale og europæiske centralisering, som danner grundlag for hele den planlagte foranstaltning og betyder, at Kommissionen i høj grad blander sig. De korte frister for omprogrammering vil formodentlig føre til en underminering af partnerskabsprincippet og den flerniveaustyring, som er kernen i samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

27.

Det Europæiske Regionsudvalg beklager den både nationale og europæiske centralisering, som danner grundlag for hele den planlagte foranstaltning og betyder, at Kommissionen i høj grad blander sig. De korte frister for omprogrammering vil formodentlig føre til en underminering af partnerskabsprincippet og den flerniveaustyring, som er kernen i samhørighedspolitikken;

| 28. | understreger, at en sådan sanktion vil få negative konsekvenser, da den uden tvivl vil øge den offentlige skepsis over for EU; |
| --- | --- |

28.

understreger, at en sådan sanktion vil få negative konsekvenser, da den uden tvivl vil øge den offentlige skepsis over for EU;

| 29. | undrer sig endelig over, at Europa-Parlamentets demokratiske kontrol af dette nye system med makroøkonomisk konditionalitet ikke kan udøves mere fuldstændigt i lyset af den negative tendens til mere teknokratiske procedurer, ikke mindst hvad angår omprogrammeringen af midler. Udvalget opfordrer derfor på det kraftigste Kommissionen til atter at inddrage Europa-Parlamentet fuldt ud, når det gælder beslutningen om princippet om makroøkonomisk konditionalitet, og også at samarbejde med Det Europæiske Regionsudvalg. |
| --- | --- |

29.

undrer sig endelig over, at Europa-Parlamentets demokratiske kontrol af dette nye system med makroøkonomisk konditionalitet ikke kan udøves mere fuldstændigt i lyset af den negative tendens til mere teknokratiske procedurer, ikke mindst hvad angår omprogrammeringen af midler. Udvalget opfordrer derfor på det kraftigste Kommissionen til atter at inddrage Europa-Parlamentet fuldt ud, når det gælder beslutningen om princippet om makroøkonomisk konditionalitet, og også at samarbejde med Det Europæiske Regionsudvalg.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  CdR 4/2012 fin.

1

(2)  Eurostat — GD REGIO.

2

(3)  »Quality of Government and Returns of Investment«, OECD Regional Development Working Papers, nr. 2013/12.

3

(4)  Jf. Kommissionens »The Quality of Public Expenditure in the EU«, s. 31.

4

---

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/32

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — De lokale og regionale myndigheders rolle i beskyttelsen af retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i EU på flere myndighedsniveauer

(2015/C 140/07)

| Ordfører | : | Luc Van den Brande (BE/EPP), formand for Kontaktkontoret Flandern-EU |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet
  COM(2014) 158 |

Ordfører

:

Luc Van den Brande (BE/EPP), formand for Kontaktkontoret Flandern-EU

Basisdokument

:

En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet

COM(2014) 158

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

Retsstatsprincippet, flerniveaustyring og Kommissionens meddelelse

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at demokrati, menneskerettigheder og retsstaten er tre grundlæggende søjler, der skal understøtte ethvert retssystem, uanset art eller form. Demokrati er en »kollektiv ret«, menneskerettigheder er ukrænkelige individuelle rettigheder, som under alle omstændigheder må sikres, selv hvor det eksisterende demokrati ikke er fuldstændigt eller fuldbyrdet. Retsstatsprincipperne og den deraf følgende praksis er nødvendige for at give demokratiet et konkret indhold og værne om menneskerettighederne. Udvalget går derfor helhjertet ind for Kommissionens forslag om at etablere en ramme til beskyttelse af retsstatsprincippet i EU, der som grundlag for tillid medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og borgerne er nødvendigt for den europæiske integration. En fælles ramme herfor er en gevinst ikke blot for medlemsstaterne, men også for de lokale og regionale myndigheder, for i praksis er det dem, der bærer en stor del af ansvaret for gennemførelsen af grundlæggende rettigheder og friheder. |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at demokrati, menneskerettigheder og retsstaten er tre grundlæggende søjler, der skal understøtte ethvert retssystem, uanset art eller form. Demokrati er en »kollektiv ret«, menneskerettigheder er ukrænkelige individuelle rettigheder, som under alle omstændigheder må sikres, selv hvor det eksisterende demokrati ikke er fuldstændigt eller fuldbyrdet. Retsstatsprincipperne og den deraf følgende praksis er nødvendige for at give demokratiet et konkret indhold og værne om menneskerettighederne. Udvalget går derfor helhjertet ind for Kommissionens forslag om at etablere en ramme til beskyttelse af retsstatsprincippet i EU, der som grundlag for tillid medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og borgerne er nødvendigt for den europæiske integration. En fælles ramme herfor er en gevinst ikke blot for medlemsstaterne, men også for de lokale og regionale myndigheder, for i praksis er det dem, der bærer en stor del af ansvaret for gennemførelsen af grundlæggende rettigheder og friheder.

| 2. | Menneskerettigheder er grundlæggende rettigheder, som er knyttet til respekten for den enkeltes værdighed, og som går forud for og i alt væsentligt har forrang over enhver institutionel struktur. |
| --- | --- |

2.

Menneskerettigheder er grundlæggende rettigheder, som er knyttet til respekten for den enkeltes værdighed, og som går forud for og i alt væsentligt har forrang over enhver institutionel struktur.

| 3. | Der findes ikke nogen ensartet og entydig definition af retsstat, men der findes en europæisk retstradition for dette centrale begreb, der hviler på tre principper: (1) alle borgeres retlige forpligtelser og den deraf følgende håndhævelse af dem bør være forankret i loven og kan ikke bero på en arbitrær eller ensidig beslutning fra den udøvende magts side eller på dennes skønsbeføjelser — (2) tvister mellem borgere og den udøvende magt bør bilægges af en uafhængig lovgivende magt i henhold til almindelig lovgivning — (3) borgernes grundlæggende rettigheder (personlig frihed, meningsfrihed, forsamlingsfrihed osv.) skal respekteres, være klart defineret og tage udgangspunkt i en klar og tydelig grundlæggende lovgivning og kan ikke være afhængige af vage forfatningsmæssige koncepter, forklaringer, garantier eller vilkårlige fortolkninger. Rækkevidden af disse principper er dobbelt: på den ene side bør regeringerne udøve deres beføjelser i overensstemmelse med klart formulerede og offentliggjorte love og regler, der hviler på velunderbyggede retsprincipper og gennemføres på en retfærdig og åben måde, og på den anden side bør regeringerne selv følge den forfatning og den lovgivning, som de er underlagt. |
| --- | --- |

3.

Der findes ikke nogen ensartet og entydig definition af retsstat, men der findes en europæisk retstradition for dette centrale begreb, der hviler på tre principper: (1) alle borgeres retlige forpligtelser og den deraf følgende håndhævelse af dem bør være forankret i loven og kan ikke bero på en arbitrær eller ensidig beslutning fra den udøvende magts side eller på dennes skønsbeføjelser — (2) tvister mellem borgere og den udøvende magt bør bilægges af en uafhængig lovgivende magt i henhold til almindelig lovgivning — (3) borgernes grundlæggende rettigheder (personlig frihed, meningsfrihed, forsamlingsfrihed osv.) skal respekteres, være klart defineret og tage udgangspunkt i en klar og tydelig grundlæggende lovgivning og kan ikke være afhængige af vage forfatningsmæssige koncepter, forklaringer, garantier eller vilkårlige fortolkninger. Rækkevidden af disse principper er dobbelt: på den ene side bør regeringerne udøve deres beføjelser i overensstemmelse med klart formulerede og offentliggjorte love og regler, der hviler på velunderbyggede retsprincipper og gennemføres på en retfærdig og åben måde, og på den anden side bør regeringerne selv følge den forfatning og den lovgivning, som de er underlagt.

| 4. | Det vigtige nærhedsprincip (EU-traktatens artikel 5, stk. 3) bør både være grundlag og rettesnor for gennemførelse af flerniveaustyring i forbindelse med beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

4.

Det vigtige nærhedsprincip (EU-traktatens artikel 5, stk. 3) bør både være grundlag og rettesnor for gennemførelse af flerniveaustyring i forbindelse med beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder.

| 5. | Den europæiske menneskerettighedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder, der udgør den mest avancerede ramme på dette område, udgør siden deres vedtagelse det bindende grundlag for selve EU og for alle medlemsstater og forvaltningsniveauer, hvorpå retsstatsprincipperne og deres håndhævelse må hvile. |
| --- | --- |

5.

Den europæiske menneskerettighedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder, der udgør den mest avancerede ramme på dette område, udgør siden deres vedtagelse det bindende grundlag for selve EU og for alle medlemsstater og forvaltningsniveauer, hvorpå retsstatsprincipperne og deres håndhævelse må hvile.

| 6. | Flerniveaustyringskonceptet, som det er udviklet for EU, men også inden for Europarådets bredere område, tager udgangspunkt i det forhold, at der har fundet og fortsat finder en nødvendig udvikling sted i EU's styreformer fra en topstyret model til en mere inklusiv model, hvor topstyring og bundstyring mødes, og der tages hensyn til nærhedsprincippets to dimensioner: den »vertikale« dimension, dvs. at de regionalt og lokalt valgte repræsentanters inddragelse, medansvar og partnerskab styrkes, og den »horisontale« dimension, dvs. at samfundets øvrige aktører (inden for det socioøkonomiske område, uddannelse, sundhed og kultur) får og tager et medansvar på alle politikområder. Flerniveaustyring indebærer inddragelse af flere aktører og flere niveauer i forvaltningen. Begivenheder, handlinger og påvirkninger på nationalt og europæisk plan spiller ind på regionernes og de lokale myndigheders daglige politik og afgør på mange områder handlingsmulighederne på hele kontinentet og i sidste ende i hele verden. Ligeledes fungerer retsstatsprincippet på flere niveauer i Den Europæiske Union og må derfor også beskyttes i et samspil mellem de forskellige niveauer. En politik for ligestilling og på sigt for social integration tager hensyn til den konkrete virkelighed, som er præget af globalisering og de hermed forbundne udfordringer i form af beskæftigelsesmuligheder og adgang til velfærdsstatens faciliteter. Det enkelte nationale system har sin egen forhistorie og model, men vi bevæger os mod en situation, hvor der opstilles tværnationale kvalitetskrav, og i sidste ende vil der opstå et europæisk rum for grundlæggende rettigheder, herunder sociale rettigheder, der er baseret på flerniveaustyring og indbyrdes horisontale forbindelser. |
| --- | --- |

6.

Flerniveaustyringskonceptet, som det er udviklet for EU, men også inden for Europarådets bredere område, tager udgangspunkt i det forhold, at der har fundet og fortsat finder en nødvendig udvikling sted i EU's styreformer fra en topstyret model til en mere inklusiv model, hvor topstyring og bundstyring mødes, og der tages hensyn til nærhedsprincippets to dimensioner: den »vertikale« dimension, dvs. at de regionalt og lokalt valgte repræsentanters inddragelse, medansvar og partnerskab styrkes, og den »horisontale« dimension, dvs. at samfundets øvrige aktører (inden for det socioøkonomiske område, uddannelse, sundhed og kultur) får og tager et medansvar på alle politikområder. Flerniveaustyring indebærer inddragelse af flere aktører og flere niveauer i forvaltningen. Begivenheder, handlinger og påvirkninger på nationalt og europæisk plan spiller ind på regionernes og de lokale myndigheders daglige politik og afgør på mange områder handlingsmulighederne på hele kontinentet og i sidste ende i hele verden. Ligeledes fungerer retsstatsprincippet på flere niveauer i Den Europæiske Union og må derfor også beskyttes i et samspil mellem de forskellige niveauer. En politik for ligestilling og på sigt for social integration tager hensyn til den konkrete virkelighed, som er præget af globalisering og de hermed forbundne udfordringer i form af beskæftigelsesmuligheder og adgang til velfærdsstatens faciliteter. Det enkelte nationale system har sin egen forhistorie og model, men vi bevæger os mod en situation, hvor der opstilles tværnationale kvalitetskrav, og i sidste ende vil der opstå et europæisk rum for grundlæggende rettigheder, herunder sociale rettigheder, der er baseret på flerniveaustyring og indbyrdes horisontale forbindelser.

| 7. | Forvaltning på flere myndighedsniveauer gør det muligt at håndtere en mulig trussel mod retsstatsprincippet i en given situation og at kompensere for en række mangler i form af utilstrækkelig information, kapacitet, finansielle midler, administrative muligheder og politisk gennemslagskraft ved at inddrage de lokale og regionale myndigheder i overvågningen og gennemførelsen af retsstatsprincippet i EU. Dette vil endvidere føre til et mere deltagelsesbaseret demokrati, større gennemsigtighed og ansvarlighed og sætte borgerne i centrum. Beskyttelse af retsstatsprincippet er således et middel til at bringe EU tættere på borgerne og omvendt. Alt dette tjener til opfyldelse af det mål, der er opstillet i hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer: at sikre en tilgang til udarbejdelse og gennemførelse af EU's politik, der er partnerskabsbaseret og samordnet mellem EU, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder. |
| --- | --- |

7.

Forvaltning på flere myndighedsniveauer gør det muligt at håndtere en mulig trussel mod retsstatsprincippet i en given situation og at kompensere for en række mangler i form af utilstrækkelig information, kapacitet, finansielle midler, administrative muligheder og politisk gennemslagskraft ved at inddrage de lokale og regionale myndigheder i overvågningen og gennemførelsen af retsstatsprincippet i EU. Dette vil endvidere føre til et mere deltagelsesbaseret demokrati, større gennemsigtighed og ansvarlighed og sætte borgerne i centrum. Beskyttelse af retsstatsprincippet er således et middel til at bringe EU tættere på borgerne og omvendt. Alt dette tjener til opfyldelse af det mål, der er opstillet i hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer: at sikre en tilgang til udarbejdelse og gennemførelse af EU's politik, der er partnerskabsbaseret og samordnet mellem EU, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder.

| 8. | Med udgangspunkt i hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer gennemføres dette koncept i stadig højere grad, hvilket fremgår af Det Europæiske Regionsudvalgs opfølgningsudtalelse fra 2012, de gennemførte workshops, den udarbejdede resultattavle og af det charter for forvaltning på flere myndighedsniveauer, som blev offentliggjort for ganske nylig. Ud over at dette koncept trænger mere og mere igennem inden for forskellige politikområder og endog anvendes af forskellige partnere, kan man se det første resultat i den generelle forordning og i den efterfølgende adfærdskodeks for EU's strukturelle investeringsfonde. |
| --- | --- |

8.

Med udgangspunkt i hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer gennemføres dette koncept i stadig højere grad, hvilket fremgår af Det Europæiske Regionsudvalgs opfølgningsudtalelse fra 2012, de gennemførte workshops, den udarbejdede resultattavle og af det charter for forvaltning på flere myndighedsniveauer, som blev offentliggjort for ganske nylig. Ud over at dette koncept trænger mere og mere igennem inden for forskellige politikområder og endog anvendes af forskellige partnere, kan man se det første resultat i den generelle forordning og i den efterfølgende adfærdskodeks for EU's strukturelle investeringsfonde.

| 9. | I sin meddelelse henviser Kommissionen udtrykkeligt til, at retsstaten er rygraden i ethvert moderne demokrati og en af de retsgrundsætninger, der udspringer af alle EU medlemsstaternes fælles forfatningstraditioner, og som sådan en af de vigtigste værdier, som EU er baseret på som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (art. 2 i EU traktaten og præamblen til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder). Den foreslåede nye ramme skal afværge fremtidige trusler mod retsstatsprincippet, inden betingelserne for aktivering og ikrafttrædelse af de mekanismer, der er fastlagt i EU-traktatens artikel 7, er til stede. De eksisterende traktatbrudsprocedurer, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 258 berøres ikke. |
| --- | --- |

9.

I sin meddelelse henviser Kommissionen udtrykkeligt til, at retsstaten er rygraden i ethvert moderne demokrati og en af de retsgrundsætninger, der udspringer af alle EU medlemsstaternes fælles forfatningstraditioner, og som sådan en af de vigtigste værdier, som EU er baseret på som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (art. 2 i EU traktaten og præamblen til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder). Den foreslåede nye ramme skal afværge fremtidige trusler mod retsstatsprincippet, inden betingelserne for aktivering og ikrafttrædelse af de mekanismer, der er fastlagt i EU-traktatens artikel 7, er til stede. De eksisterende traktatbrudsprocedurer, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 258 berøres ikke.

| 10. | Med den nye retlige ramme indføres en horisontal tilgang, der går på tværs af medlemsstaternes grænser, og som anvendes i de tilfælde, hvor EU's fælles værdiramme kan blive truet gennem statslige aktørers handlinger, og den eksisterende traktatbrudsprocedure ikke altid kan føre til en løsning. Styrkelsen af retsstatsprincippet som en central værdi i EU er derfor nødvendig for at nå målene for beskyttelse af de grundlæggende værdier, hvoraf beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder udgør en vigtig del. |
| --- | --- |

10.

Med den nye retlige ramme indføres en horisontal tilgang, der går på tværs af medlemsstaternes grænser, og som anvendes i de tilfælde, hvor EU's fælles værdiramme kan blive truet gennem statslige aktørers handlinger, og den eksisterende traktatbrudsprocedure ikke altid kan føre til en løsning. Styrkelsen af retsstatsprincippet som en central værdi i EU er derfor nødvendig for at nå målene for beskyttelse af de grundlæggende værdier, hvoraf beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder udgør en vigtig del.

| 11. | Den nye ramme, hvis procedure afvikles i tre faser, skal udfylde et hul og give EU-institutionerne mulighed for at vurdere retsstatsprincippet og i sidste ende reagere, når en medlemsstat risikerer at skabe en systemisk trussel mod retsstatsprincippet ved sin handlemåde. Derfor er den nye mekanisme delt i tre faser: (1) en objektiv og indgående vurdering af situationen i den berørte medlemsstat — (2) henstillinger om straks at træffe konkrete foranstaltninger til at afværge trusler mod retsstatsprincippet, medmindre der i mellemtiden er fundet en tilfredsstillende løsning på spørgsmålet — (3) overvågning af medlemsstatens opfølgning af den henstilling, der er rettet til den. I denne procedure, der er baseret på dialog med den pågældende medlemsstat, er det af allerstørste betydning at inddrage civilsamfundet og de forskellige myndighedsniveauer så tidligt som muligt, herunder de lokale og regionale niveauer. |
| --- | --- |

11.

Den nye ramme, hvis procedure afvikles i tre faser, skal udfylde et hul og give EU-institutionerne mulighed for at vurdere retsstatsprincippet og i sidste ende reagere, når en medlemsstat risikerer at skabe en systemisk trussel mod retsstatsprincippet ved sin handlemåde. Derfor er den nye mekanisme delt i tre faser: (1) en objektiv og indgående vurdering af situationen i den berørte medlemsstat — (2) henstillinger om straks at træffe konkrete foranstaltninger til at afværge trusler mod retsstatsprincippet, medmindre der i mellemtiden er fundet en tilfredsstillende løsning på spørgsmålet — (3) overvågning af medlemsstatens opfølgning af den henstilling, der er rettet til den. I denne procedure, der er baseret på dialog med den pågældende medlemsstat, er det af allerstørste betydning at inddrage civilsamfundet og de forskellige myndighedsniveauer så tidligt som muligt, herunder de lokale og regionale niveauer.

Øget beskyttelse af de grundlæggende rettigheder: en ny og innovativ ramme for flerniveaustyring for EU

| 12. | De regionale og lokale myndigheder er de første, der konfronteres direkte med udfordringer og problemer, der kan have umiddelbare virkninger for retsstatsprocedurer og dermed også gennemførligheden af bestemte grundlæggende rettigheder, og som dagligt opstår på mange områder: økonomiske problemer, arbejdsløshed, miljøproblemer og klimaændringer er nogle enkelte eksempler herpå. Disse myndigheders særlige rolle ligger også i den ekspertise, som de besidder, og som sætter dem i stand til i tide at få øje på eventuelle systemiske trusler mod retsstatsprincippet, og i deres resultatorientering, hvilket er noget, EU-politikken altid bør holde sig for øje. Dette gælder navnlig i en globaliseret verden, hvor migration og mobilitet har ført til nye interkulturelle forbindelser og til et pluralistisk samfund med forskellige værdier og religioner, hvilket især gør sig gældende i lokalsamfundene. Der kan kun opnås resultater i beskyttelsen af retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, hvis alle politiske niveauer med udgangspunkt i deres kompetencer og ansvar arbejder sammen i passende netværk, yder deres del og koordinerer deres bidrag. På mange områder er der en stigende forståelse af, at en evidens- og stedbaseret politik er nødvendig for at opnå bedre resultater. Dette gælder naturligvis også for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder. En styrkelse af disse rettigheder gavner den sociale og økonomiske udvikling. Hvis beslutningerne træffes så tæt som muligt på borgerne, styrkes borgernes tillid til hinanden og til det samfund, de lever i. |
| --- | --- |

12.

De regionale og lokale myndigheder er de første, der konfronteres direkte med udfordringer og problemer, der kan have umiddelbare virkninger for retsstatsprocedurer og dermed også gennemførligheden af bestemte grundlæggende rettigheder, og som dagligt opstår på mange områder: økonomiske problemer, arbejdsløshed, miljøproblemer og klimaændringer er nogle enkelte eksempler herpå. Disse myndigheders særlige rolle ligger også i den ekspertise, som de besidder, og som sætter dem i stand til i tide at få øje på eventuelle systemiske trusler mod retsstatsprincippet, og i deres resultatorientering, hvilket er noget, EU-politikken altid bør holde sig for øje. Dette gælder navnlig i en globaliseret verden, hvor migration og mobilitet har ført til nye interkulturelle forbindelser og til et pluralistisk samfund med forskellige værdier og religioner, hvilket især gør sig gældende i lokalsamfundene. Der kan kun opnås resultater i beskyttelsen af retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, hvis alle politiske niveauer med udgangspunkt i deres kompetencer og ansvar arbejder sammen i passende netværk, yder deres del og koordinerer deres bidrag. På mange områder er der en stigende forståelse af, at en evidens- og stedbaseret politik er nødvendig for at opnå bedre resultater. Dette gælder naturligvis også for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder. En styrkelse af disse rettigheder gavner den sociale og økonomiske udvikling. Hvis beslutningerne træffes så tæt som muligt på borgerne, styrkes borgernes tillid til hinanden og til det samfund, de lever i.

| 13. | Det er påfaldende, hvordan EU-diskursen om grundlæggende rettigheder og styrkelse af retsstatsprincippet også har haft relation til flerniveaustyring. Endvidere er de operationelle principper, der opstilles i udvalgets opfølgende udtalelse fra 2012, i den udarbejdede resultattavle og naturligvis i charteret for forvaltning på flere myndighedsniveauer, vigtige instrumenter til at omsætte denne vision til praksis. |
| --- | --- |

13.

Det er påfaldende, hvordan EU-diskursen om grundlæggende rettigheder og styrkelse af retsstatsprincippet også har haft relation til flerniveaustyring. Endvidere er de operationelle principper, der opstilles i udvalgets opfølgende udtalelse fra 2012, i den udarbejdede resultattavle og naturligvis i charteret for forvaltning på flere myndighedsniveauer, vigtige instrumenter til at omsætte denne vision til praksis.

| 14. | De grundlæggende værdier, som »Europa« hviler på (dvs. ikke kun EU og Europarådet, men også de toneangivende nationale traditioner), vedrører ikke kun de demokratiske retsstatsprincipper, men også den politik, der føres for at give værdierne en reel chance for at blive til virkelighed. Hvis dette perspektiv anlægges konsekvent, kommer de regionale og lokale myndigheders position til at stå i et helt andet lys. De vil så ikke kun være instanser, der gennemfører national (og europæisk) lovgivning og politiske foranstaltninger (topstyret tilgang), men fuldgyldige aktører med politisk ansvar for at udforme en integreret politik inden for fastlagte rammer og under hensyntagen til de lokale forhold. Det drejer sig ikke kun om borgerrettigheder og politiske rettigheder, men også om økonomiske og sociale rettigheder (uddannelse, beskæftigelse, sundhed, velfærd, bolig). |
| --- | --- |

14.

De grundlæggende værdier, som »Europa« hviler på (dvs. ikke kun EU og Europarådet, men også de toneangivende nationale traditioner), vedrører ikke kun de demokratiske retsstatsprincipper, men også den politik, der føres for at give værdierne en reel chance for at blive til virkelighed. Hvis dette perspektiv anlægges konsekvent, kommer de regionale og lokale myndigheders position til at stå i et helt andet lys. De vil så ikke kun være instanser, der gennemfører national (og europæisk) lovgivning og politiske foranstaltninger (topstyret tilgang), men fuldgyldige aktører med politisk ansvar for at udforme en integreret politik inden for fastlagte rammer og under hensyntagen til de lokale forhold. Det drejer sig ikke kun om borgerrettigheder og politiske rettigheder, men også om økonomiske og sociale rettigheder (uddannelse, beskæftigelse, sundhed, velfærd, bolig).

| 15. | De regionale og lokale myndigheder er de første, der støder på den nationale politiks problemer inden for grundlæggende rettigheder. De har at gøre med enkeltindivider, grupper eller »kategorier«, som rammes først i forbindelse med krænkelser af retsstatsprincippet eller i forbindelse med begrænsninger af de grundlæggende rettigheder. I den forbindelse bør der navnlig gøres en indsats for at sikre alle indbyggeres universelle grundlæggende rettigheder, uanset hvilke rettigheder og foranstaltninger, der specifikt gælder for EU-borgere. |
| --- | --- |

15.

De regionale og lokale myndigheder er de første, der støder på den nationale politiks problemer inden for grundlæggende rettigheder. De har at gøre med enkeltindivider, grupper eller »kategorier«, som rammes først i forbindelse med krænkelser af retsstatsprincippet eller i forbindelse med begrænsninger af de grundlæggende rettigheder. I den forbindelse bør der navnlig gøres en indsats for at sikre alle indbyggeres universelle grundlæggende rettigheder, uanset hvilke rettigheder og foranstaltninger, der specifikt gælder for EU-borgere.

| 16. | Grundlæggende rettigheder såsom lige muligheder for fuldgyldig beskæftigelse og social frigørelse skal med andre ord systematisk fremmes gennem passende støtteforanstaltninger. I den forbindelse er de lokale og regionale myndigheder sammen med det nationale forvaltningsniveau, EU-niveauet og civilsamfundet fuldgyldige partnere i en strategisk indsats for at virkeliggøre den sociale retsstat. |
| --- | --- |

16.

Grundlæggende rettigheder såsom lige muligheder for fuldgyldig beskæftigelse og social frigørelse skal med andre ord systematisk fremmes gennem passende støtteforanstaltninger. I den forbindelse er de lokale og regionale myndigheder sammen med det nationale forvaltningsniveau, EU-niveauet og civilsamfundet fuldgyldige partnere i en strategisk indsats for at virkeliggøre den sociale retsstat.

| 17. | De bekymringer, der næres vedrørende eventuelle krænkelser af de grundlæggende rettigheder, bør føre til en systematisk politisk vilje til gennemførelse af retsstatsprincippet i Den Europæiske Union og dens medlemsstater. Derfor bevægelsen fra et udelukkende rettighedsbeskyttende koncept til et dynamisk koncept, hvor de grundlæggende rettigheder via politiske foranstaltninger også sikres en social dimension. Dette aspekt er endnu ikke i tilstrækkelig grad bragt på bane af Kommissionen, som er (for) tilbageholdende hvad angår medlemsstaternes »interne anliggender«, og som i sin nye politikramme først og fremmest vil udvikle et mere fleksibelt alternativ til den egentlige »traktatbrudsprocedure« for at kunne skride ind på et tidligere tidspunkt. I den forbindelse kan princippet om flerniveaustyring, som efterhånden er almindelig anerkendt, være en nyttig tilgang. Kommissionens meddelelse åbner perspektivet for en sådan proaktiv tilgang, ikke mindst i henvisningen til Venedigkommissionen. Hvis denne tilgang skal være effektiv, må den nødvendigvis inddrage de forskellige myndighedsniveauer og civilsamfundet i de berørte stater. |
| --- | --- |

17.

De bekymringer, der næres vedrørende eventuelle krænkelser af de grundlæggende rettigheder, bør føre til en systematisk politisk vilje til gennemførelse af retsstatsprincippet i Den Europæiske Union og dens medlemsstater. Derfor bevægelsen fra et udelukkende rettighedsbeskyttende koncept til et dynamisk koncept, hvor de grundlæggende rettigheder via politiske foranstaltninger også sikres en social dimension. Dette aspekt er endnu ikke i tilstrækkelig grad bragt på bane af Kommissionen, som er (for) tilbageholdende hvad angår medlemsstaternes »interne anliggender«, og som i sin nye politikramme først og fremmest vil udvikle et mere fleksibelt alternativ til den egentlige »traktatbrudsprocedure« for at kunne skride ind på et tidligere tidspunkt. I den forbindelse kan princippet om flerniveaustyring, som efterhånden er almindelig anerkendt, være en nyttig tilgang. Kommissionens meddelelse åbner perspektivet for en sådan proaktiv tilgang, ikke mindst i henvisningen til Venedigkommissionen. Hvis denne tilgang skal være effektiv, må den nødvendigvis inddrage de forskellige myndighedsniveauer og civilsamfundet i de berørte stater.

| 18. | De lokale og regionale myndigheder skal som de europæiske og nationale myndigheders nøglepartnere og i samarbejde med civilsamfundet ikke kun beskytte den moderne retsstat, men også aktivt og politisk give den form ved at forelægge egne politiske initiativer. Dette er en kerneopgave for alle forvaltningsniveauer. Aktører, der systematisk unddrager sig denne opgave, overtræder charteret om grundlæggende rettigheder og placerer sig uden for den europæiske udvikling. |
| --- | --- |

18.

De lokale og regionale myndigheder skal som de europæiske og nationale myndigheders nøglepartnere og i samarbejde med civilsamfundet ikke kun beskytte den moderne retsstat, men også aktivt og politisk give den form ved at forelægge egne politiske initiativer. Dette er en kerneopgave for alle forvaltningsniveauer. Aktører, der systematisk unddrager sig denne opgave, overtræder charteret om grundlæggende rettigheder og placerer sig uden for den europæiske udvikling.

| 19. | De lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle for sikringen af de grundlæggende rettigheder og for en mere effektiv gennemførelse heraf. Denne rolle bør anerkendes, men altid under overholdelse af sædvaner og det pågældende lands forfatning. |
| --- | --- |

19.

De lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle for sikringen af de grundlæggende rettigheder og for en mere effektiv gennemførelse heraf. Denne rolle bør anerkendes, men altid under overholdelse af sædvaner og det pågældende lands forfatning.

| 20. | Disse myndigheder bør kunne henvende sig direkte til Kommissionen, når de konstaterer, at retsstatsprincippet er truet. Kommissionen bør oprette passende strukturer til denne opgave. |
| --- | --- |

20.

Disse myndigheder bør kunne henvende sig direkte til Kommissionen, når de konstaterer, at retsstatsprincippet er truet. Kommissionen bør oprette passende strukturer til denne opgave.

| 21. | Det er ikke kun Kommissionens opgave at beskytte de grundlæggende rettigheder. Europa-Parlamentet bør også bidrage aktivt hertil. Det er i forbindelse med alvorlige trusler mod retsstatsprincippet nødvendigt at skabe den nødvendige parlamentariske offentlighed på EU-plan under medvirken af de regionale og lokale myndigheder, der skal bidrage til at undersøge situationen. |
| --- | --- |

21.

Det er ikke kun Kommissionens opgave at beskytte de grundlæggende rettigheder. Europa-Parlamentet bør også bidrage aktivt hertil. Det er i forbindelse med alvorlige trusler mod retsstatsprincippet nødvendigt at skabe den nødvendige parlamentariske offentlighed på EU-plan under medvirken af de regionale og lokale myndigheder, der skal bidrage til at undersøge situationen.

| 22. | Men også på det regionale og endog på det lokale plan kan der foretages en skelnen mellem den vertikale og horisontale dimension. Sidstnævnte har at gøre med samspillet mellem offentlige og private initiativer, f.eks. på området socioøkonomisk udvikling og inden for uddannelse, sundhed og pleje. |
| --- | --- |

22.

Men også på det regionale og endog på det lokale plan kan der foretages en skelnen mellem den vertikale og horisontale dimension. Sidstnævnte har at gøre med samspillet mellem offentlige og private initiativer, f.eks. på området socioøkonomisk udvikling og inden for uddannelse, sundhed og pleje.

| 23. | De lokale og regionale myndigheder — især myndigheder med lovgivningsbeføjelser — er direkte ansvarlige for udformningen af en række grundlæggende rettigheder og har udstukket generelle politiske retningslinjer herfor. Helt konkret gælder dette også specifikke borgerrettigheder, hvor der er tale om sikring af ytringsfriheden og forenings- og handlingsfriheden, deltagelse i frie og retfærdige valg og mere generelt bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling inden for deres lokale eller regionale samfund. I den forbindelse er de lokale og regionale myndigheder ikke blot formidlere af information om åbenbare krænkelser af de grundlæggende rettigheder, men bør også selv udarbejde konkrete retningslinjer for gennemførelse af rettighederne. |
| --- | --- |

23.

De lokale og regionale myndigheder — især myndigheder med lovgivningsbeføjelser — er direkte ansvarlige for udformningen af en række grundlæggende rettigheder og har udstukket generelle politiske retningslinjer herfor. Helt konkret gælder dette også specifikke borgerrettigheder, hvor der er tale om sikring af ytringsfriheden og forenings- og handlingsfriheden, deltagelse i frie og retfærdige valg og mere generelt bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling inden for deres lokale eller regionale samfund. I den forbindelse er de lokale og regionale myndigheder ikke blot formidlere af information om åbenbare krænkelser af de grundlæggende rettigheder, men bør også selv udarbejde konkrete retningslinjer for gennemførelse af rettighederne.

| 24. | EU's klassiske tilgang tager udgangspunkt i, at vores regioner, byer og kommuner er befolket af EU-borgere, og indsatsen mod forskelsbehandling er derfor rettet mod borgere fra andre medlemsstater og disses rettigheder, men den sociologiske virkelighed er meget mere kompleks, især i storbyerne. Integration i samfundet kan kun opnås via forskellige former for repræsentativt demokrati og deltagelsesdemokrati som en platform for sameksistens, hvor der også værnes om den lokale historiske og kulturelle arv. Hvis alle indbyggere skal inddrages, må man udvide definitionen af »borgerskab« (jf. Europarådets »White Paper on Intercultural Dialogue« (2008): »Borgerskab i ordets bredeste betydning er en ret og tilmed en pligt til sammen med andre at deltage i det kulturelle, sociale og økonomiske liv og i samfundets offentlige anliggender«). Professor Antonio Papisca udtaler sig i samme ånd om »Nova Civitas«. |
| --- | --- |

24.

EU's klassiske tilgang tager udgangspunkt i, at vores regioner, byer og kommuner er befolket af EU-borgere, og indsatsen mod forskelsbehandling er derfor rettet mod borgere fra andre medlemsstater og disses rettigheder, men den sociologiske virkelighed er meget mere kompleks, især i storbyerne. Integration i samfundet kan kun opnås via forskellige former for repræsentativt demokrati og deltagelsesdemokrati som en platform for sameksistens, hvor der også værnes om den lokale historiske og kulturelle arv. Hvis alle indbyggere skal inddrages, må man udvide definitionen af »borgerskab« (jf. Europarådets »White Paper on Intercultural Dialogue« (2008): »Borgerskab i ordets bredeste betydning er en ret og tilmed en pligt til sammen med andre at deltage i det kulturelle, sociale og økonomiske liv og i samfundets offentlige anliggender«). Professor Antonio Papisca udtaler sig i samme ånd om »Nova Civitas«.

| 25. | Det forslag til en strategisk EU-ramme for grundlæggende rettigheder, som er fremsat af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA), udgør en ramme for konkretisering af ovennævnte kobling mellem den horisontale og vertikale dimension med henblik på at opnå aktiv deltagelse, samarbejde og samordning. I den henseende bør agenturet for grundlæggende rettigheder også sættes i stand til at kontrollere opretholdelsen af retsstatsprincippet og overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i EU-medlemsstaterne og eventuelt slå alarm. |
| --- | --- |

25.

Det forslag til en strategisk EU-ramme for grundlæggende rettigheder, som er fremsat af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA), udgør en ramme for konkretisering af ovennævnte kobling mellem den horisontale og vertikale dimension med henblik på at opnå aktiv deltagelse, samarbejde og samordning. I den henseende bør agenturet for grundlæggende rettigheder også sættes i stand til at kontrollere opretholdelsen af retsstatsprincippet og overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i EU-medlemsstaterne og eventuelt slå alarm.

| 26. | Det er FRA's og Europarådets opgave at yde konstant faglig støtte, især til de regionale og lokale myndigheder. |
| --- | --- |

26.

Det er FRA's og Europarådets opgave at yde konstant faglig støtte, især til de regionale og lokale myndigheder.

| 27. | Beskyttelse af de grundlæggende rettigheder bør tage udgangspunkt i princippet om flerniveaustyring. |
| --- | --- |

27.

Beskyttelse af de grundlæggende rettigheder bør tage udgangspunkt i princippet om flerniveaustyring.

Yderligere konkrete forslag

| 28. | Regionale og/eller lokale myndigheder bør anspores til at:






  — | integrere de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i samfundsorganisationers aktiviteter og beskytte dem; |
| --- | --- | --- |

28.

Regionale og/eller lokale myndigheder bør anspores til at:

—

integrere de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i samfundsorganisationers aktiviteter og beskytte dem;

| — | tage betydningen heraf op i den offentlige debat og skærpe bevidstheden herom; |
| --- | --- |

—

tage betydningen heraf op i den offentlige debat og skærpe bevidstheden herom;

| — | styrke alle aktørers kapacitetsopbygning gennem uddannelse og støtte; |
| --- | --- |

—

styrke alle aktørers kapacitetsopbygning gennem uddannelse og støtte;

| — | oprette informationskontorer, som borgerne har direkte adgang til; |
| --- | --- |

—

oprette informationskontorer, som borgerne har direkte adgang til;

| — | indføre et varselssystem med eventuel deltagelse af en regional eller lokal ombudsmand; |
| --- | --- |

—

indføre et varselssystem med eventuel deltagelse af en regional eller lokal ombudsmand;

| — | formidle oplysninger til andre myndigheder på grundlag af denne overvågning; |
| --- | --- |

—

formidle oplysninger til andre myndigheder på grundlag af denne overvågning;

| — | følge op på eksperimentet »intelligente byer«. |
| --- | --- |

—

følge op på eksperimentet »intelligente byer«.

| 29. | Det Europæiske Regionsudvalg kunne undersøge, om følgende forslag ville bidrage til beskyttelsen af retsstatsprincippet i Den Europæiske Union:






  — | oprettelse af en taskforce, der skal udarbejde en åben koordinationsmetode; |
| --- | --- | --- |

29.

Det Europæiske Regionsudvalg kunne undersøge, om følgende forslag ville bidrage til beskyttelsen af retsstatsprincippet i Den Europæiske Union:

—

oprettelse af en taskforce, der skal udarbejde en åben koordinationsmetode;

| — | oprettelse af et rapporteringskontor vedrørende retsstatsprincippet for lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

—

oprettelse af et rapporteringskontor vedrørende retsstatsprincippet for lokale og regionale myndigheder;

| — | overvejelse af en generel europæisk bevidstgørelseskampagne for lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med beskyttelse af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

—

overvejelse af en generel europæisk bevidstgørelseskampagne for lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med beskyttelse af retsstatsprincippet;

| — | afholdelse af en konference om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder gennem flerniveaustyring og om fremme af charterets gennemførelse med henblik på at udarbejde en konvention mellem lokale og regionale myndigheder om flerniveaustyring; |
| --- | --- |

—

afholdelse af en konference om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder gennem flerniveaustyring og om fremme af charterets gennemførelse med henblik på at udarbejde en konvention mellem lokale og regionale myndigheder om flerniveaustyring;

| — | skabelse af en trepartsaftale med Europarådet og EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) på grundlag af sidstnævntes forslag til en strategisk EU-ramme for grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

skabelse af en trepartsaftale med Europarådet og EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) på grundlag af sidstnævntes forslag til en strategisk EU-ramme for grundlæggende rettigheder.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

III Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/37

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Omstilling til en cirkulær økonomi: revision af EU's affaldslovgivning

(2015/C 140/08)

| Ordfører | : | Mariana Gâju, borgmester i Cumpăna, distriktet Constanţa (RO/PES) |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion
  COM(2014) 398 final
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr
  COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD) |

Ordfører

:

Mariana Gâju, borgmester i Cumpăna, distriktet Constanţa (RO/PES)

Basisdokumenter

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for et Europa uden affaldsproduktion

COM(2014) 398 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald, 94/62/EF om emballage og emballageaffald, 1999/31/EF om deponering af affald, 2000/53/EF om udrangerede køretøjer, 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer og 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr

COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD)

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

A.   Omstilling til en cirkulær økonomi

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen har lanceret pakken af foranstaltninger vedrørende den cirkulære økonomi (1), som etablerer en fælles og sammenhængende ramme i Den Europæiske Union for effektiv ressourceudnyttelse. Udvalget understreger, at en sådan strategi kræver politisk vilje og nødvendiggør en langsigtet investeringspolitik og planlægning heraf, øget bevidstgørelse og inddragelse af borgerne og en ændring af deres ressourcemæssige adfærd. Det fremhæver endvidere de lokale og regionale myndigheders nøglerolle i udformningen af disse politikker og i gennemførelsen og evalueringen af dem (2); |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen har lanceret pakken af foranstaltninger vedrørende den cirkulære økonomi (1), som etablerer en fælles og sammenhængende ramme i Den Europæiske Union for effektiv ressourceudnyttelse. Udvalget understreger, at en sådan strategi kræver politisk vilje og nødvendiggør en langsigtet investeringspolitik og planlægning heraf, øget bevidstgørelse og inddragelse af borgerne og en ændring af deres ressourcemæssige adfærd. Det fremhæver endvidere de lokale og regionale myndigheders nøglerolle i udformningen af disse politikker og i gennemførelsen og evalueringen af dem (2);

| 2. | anerkender uden forbehold behovet for og fordelene ved en overgang til en cirkulær økonomi, således som den europæiske platform for ressourceeffektivitet på højt plan har gjort klart (3). Regionsudvalget minder om, at der er tale om en logisk følge af forpligtelser, der er blevet udviklet i forbindelse med køreplanen for et ressourceeffektivt Europa inden for EU's syvende miljøhandlingsprogram. Udvalget understreger, at det er nødvendigt at indføre en cirkulær økonomi, hvis man vil opfylde samtlige effektivitetsmål inden for ressourceudnyttelse, så økonomien på ny kan opleve vækst og blive mindre afhængig af primære ressourcer på en måde, som fører til bedre beskyttelse af miljøet. |
| --- | --- |

2.

anerkender uden forbehold behovet for og fordelene ved en overgang til en cirkulær økonomi, således som den europæiske platform for ressourceeffektivitet på højt plan har gjort klart (3). Regionsudvalget minder om, at der er tale om en logisk følge af forpligtelser, der er blevet udviklet i forbindelse med køreplanen for et ressourceeffektivt Europa inden for EU's syvende miljøhandlingsprogram. Udvalget understreger, at det er nødvendigt at indføre en cirkulær økonomi, hvis man vil opfylde samtlige effektivitetsmål inden for ressourceudnyttelse, så økonomien på ny kan opleve vækst og blive mindre afhængig af primære ressourcer på en måde, som fører til bedre beskyttelse af miljøet.

| 3. | er derfor dybt bekymret over Kommissionens bekendtgørelse i december om at trække lovforslaget om ændring af en række affaldsdirektiver med henblik på at fremme en cirkulær økonomi tilbage; mener, at dette forslag, som de forskellige EU-institutioner og interessenter allerede har arbejdet meget på, generelt repræsenterer en afbalanceret række kompromiser; minder i denne forbindelse om de klare tilkendegivelser om støtte til videreførelsen af lovgivningsprocessen fra Europa-Parlamentet, Ministerrådet og talrige interessenter; |
| --- | --- |

3.

er derfor dybt bekymret over Kommissionens bekendtgørelse i december om at trække lovforslaget om ændring af en række affaldsdirektiver med henblik på at fremme en cirkulær økonomi tilbage; mener, at dette forslag, som de forskellige EU-institutioner og interessenter allerede har arbejdet meget på, generelt repræsenterer en afbalanceret række kompromiser; minder i denne forbindelse om de klare tilkendegivelser om støtte til videreførelsen af lovgivningsprocessen fra Europa-Parlamentet, Ministerrådet og talrige interessenter;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at indføre en mere omfattende og holistisk tilgang til den cirkulære økonomi. Omstillingen til en cirkulær økonomi forudsætter, at der sættes fokus på affaldsforebyggelse og genanvendelse, men kræver også en tilgang, der omfatter hele kæden, og bedre sammenhæng mellem forskellige politikområder og initiativer som f.eks. køreplanen til et ressourceeffektivt Europa, det 7. miljøhandlingsprogram, energi- og klimapakken, miljøaftrykket (livscyklusanalyse og CO2-fodaftryk) og EU's biobaserede strategi: »Innovation for bæredygtig vækst: en bioøkonomi for Europa«; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at indføre en mere omfattende og holistisk tilgang til den cirkulære økonomi. Omstillingen til en cirkulær økonomi forudsætter, at der sættes fokus på affaldsforebyggelse og genanvendelse, men kræver også en tilgang, der omfatter hele kæden, og bedre sammenhæng mellem forskellige politikområder og initiativer som f.eks. køreplanen til et ressourceeffektivt Europa, det 7. miljøhandlingsprogram, energi- og klimapakken, miljøaftrykket (livscyklusanalyse og CO2-fodaftryk) og EU's biobaserede strategi: »Innovation for bæredygtig vækst: en bioøkonomi for Europa«;

| 5. | bemærker i den forbindelse, at Kommissionen inden udgangen af 2015 agter at forelægge et »forbedret« og »mere ambitiøst« sæt forslag; tvivler imidlertid alvorligt på, at der inden for en lang række komplekse spørgsmål kan findes væsentligt forbedrede kompromiser inden for så forholdsvis kort en tidsramme; minder samtidig om det akutte behov for klare og pålidelige retlige retningslinjer for lokale og regionale myndigheder og det betydelige potentiale i den cirkulære økonomi til at bidrage til den økonomiske vækst; anbefaler derfor ikke at spilde mere tid, men at fortsætte bestræbelserne på at forbedre Kommissionens forslag i løbet af den lovgivningsprocedure, der allerede er indledt, og opfordrer derfor Kommissionen og medlovgiverne til at tage hensyn til følgende bemærkninger og forslag i deres fremtidige arbejde, herunder forslaget om at styrke den cirkulære økonomi i de tidlige stadier af produktdesign og -fremstilling; |
| --- | --- |

5.

bemærker i den forbindelse, at Kommissionen inden udgangen af 2015 agter at forelægge et »forbedret« og »mere ambitiøst« sæt forslag; tvivler imidlertid alvorligt på, at der inden for en lang række komplekse spørgsmål kan findes væsentligt forbedrede kompromiser inden for så forholdsvis kort en tidsramme; minder samtidig om det akutte behov for klare og pålidelige retlige retningslinjer for lokale og regionale myndigheder og det betydelige potentiale i den cirkulære økonomi til at bidrage til den økonomiske vækst; anbefaler derfor ikke at spilde mere tid, men at fortsætte bestræbelserne på at forbedre Kommissionens forslag i løbet af den lovgivningsprocedure, der allerede er indledt, og opfordrer derfor Kommissionen og medlovgiverne til at tage hensyn til følgende bemærkninger og forslag i deres fremtidige arbejde, herunder forslaget om at styrke den cirkulære økonomi i de tidlige stadier af produktdesign og -fremstilling;

| 6. | fremhæver det nødvendige i at tage hensyn til hele bioøkonomien i EU's tilgang til den cirkulære økonomi. Med en årlig omsætning på 22 bio. EUR yder bioøkonomien et vigtigt bidrag til grøn og bæredygtig vækst og til nye beskæftigelses- og markedsmuligheder. De fleste biobaserede investeringer foretages på regionalt og lokalt plan, hvor mange bundstyrede initiativer skaber nye værdikæder og beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

6.

fremhæver det nødvendige i at tage hensyn til hele bioøkonomien i EU's tilgang til den cirkulære økonomi. Med en årlig omsætning på 22 bio. EUR yder bioøkonomien et vigtigt bidrag til grøn og bæredygtig vækst og til nye beskæftigelses- og markedsmuligheder. De fleste biobaserede investeringer foretages på regionalt og lokalt plan, hvor mange bundstyrede initiativer skaber nye værdikæder og beskæftigelsesmuligheder;

| 7. | minder i denne forbindelse navnlig om det store potentiale i den cirkulære økonomi med hensyn til at skabe besparelser for EU’s virksomheder, offentlige myndigheder og forbrugere. Udvalget understreger, at disse besparelser bør give sig udslag i store og langsigtede investeringer i EU’s økonomi og dermed føre til skabelsen af bæredygtige arbejdspladser i EU; |
| --- | --- |

7.

minder i denne forbindelse navnlig om det store potentiale i den cirkulære økonomi med hensyn til at skabe besparelser for EU’s virksomheder, offentlige myndigheder og forbrugere. Udvalget understreger, at disse besparelser bør give sig udslag i store og langsigtede investeringer i EU’s økonomi og dermed føre til skabelsen af bæredygtige arbejdspladser i EU;

| 8. | understreger behovet for fortsat at udvikle en gunstig ramme for den cirkulære økonomi på alle niveauer — europæisk, nationalt og regionalt — ved at anvende foranstaltninger, der kombinerer intelligent regulering, markedsbaserede instrumenter, især dem, der sigter mod at fremme anvendelsen af genvundne materialer, forskning og innovation, incitamenter, informationsudveksling og støtte til frivillige tiltag. Udvalget mener, at design og innovation er vigtige faktorer, hvis overgangen til en cirkulær økonomi skal gå hurtigt, og opfordrer Kommissionen til at fremme innovation, navnlig inden for EU's innovations- og forskningsprogram (Horisont 2020), fremme udviklingen af flere cirkulære modeller for produkter og tjenesteydelser navnlig inden for rammerne af en mere sammenhængende produktpolitik, at forsætte revisionen og anvendelsen af direktivet om økodesign ved at indføre effektivitetskriterier i ressourceanvendelsen samt at bestemme, hvordan man gør brug af miljømæssige konsekvensanalyser i udformningen af produkter og processer; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for fortsat at udvikle en gunstig ramme for den cirkulære økonomi på alle niveauer — europæisk, nationalt og regionalt — ved at anvende foranstaltninger, der kombinerer intelligent regulering, markedsbaserede instrumenter, især dem, der sigter mod at fremme anvendelsen af genvundne materialer, forskning og innovation, incitamenter, informationsudveksling og støtte til frivillige tiltag. Udvalget mener, at design og innovation er vigtige faktorer, hvis overgangen til en cirkulær økonomi skal gå hurtigt, og opfordrer Kommissionen til at fremme innovation, navnlig inden for EU's innovations- og forskningsprogram (Horisont 2020), fremme udviklingen af flere cirkulære modeller for produkter og tjenesteydelser navnlig inden for rammerne af en mere sammenhængende produktpolitik, at forsætte revisionen og anvendelsen af direktivet om økodesign ved at indføre effektivitetskriterier i ressourceanvendelsen samt at bestemme, hvordan man gør brug af miljømæssige konsekvensanalyser i udformningen af produkter og processer;

| 9. | går ind for, at direktivet om miljøvenligt design finder anvendelse ved fastsættelse af ressourceeffektivitetskriterier, der er relateret til holdbarhed, modularitet og muligheder for genbrug og genanvendelse, og tilsvarende forbrugervejledning, og at disse kriterier også skal gælde for de prioriterede produktgrupper i arbejdsplanen for 2015-2017. Udvalget har opfordret til en gennemgribende revision af dette direktiv og dets gennemførelsesforanstaltninger til fremme af ressourceeffektiviteten ved at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte ikkeenergirelaterede produkter med betydelig miljøpåvirkning (4); |
| --- | --- |

9.

går ind for, at direktivet om miljøvenligt design finder anvendelse ved fastsættelse af ressourceeffektivitetskriterier, der er relateret til holdbarhed, modularitet og muligheder for genbrug og genanvendelse, og tilsvarende forbrugervejledning, og at disse kriterier også skal gælde for de prioriterede produktgrupper i arbejdsplanen for 2015-2017. Udvalget har opfordret til en gennemgribende revision af dette direktiv og dets gennemførelsesforanstaltninger til fremme af ressourceeffektiviteten ved at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte ikkeenergirelaterede produkter med betydelig miljøpåvirkning (4);

| 10. | fremhæver betydningen af tidligt i produktionsprocesserne at sætte særligt fokus på emballage, der er fremstillet af kompositmaterialer, for at reducere affaldet fra sådanne materialer, som enten ikke kan genanvendes eller udelukkende kan genanvendes ved hjælp af kompleks og dyr teknologi; udvalget foreslår, at miljømærkeforordningen udvides til at omfatte stadig flere tjenester og produkter, hvilket skal forenkle gennemførelsen af de planlagte affaldsreducerende foranstaltninger og skabe klarere og nyttigere vejledning til forbrugerne med henblik på at mindske produkters og tjenesters indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

10.

fremhæver betydningen af tidligt i produktionsprocesserne at sætte særligt fokus på emballage, der er fremstillet af kompositmaterialer, for at reducere affaldet fra sådanne materialer, som enten ikke kan genanvendes eller udelukkende kan genanvendes ved hjælp af kompleks og dyr teknologi; udvalget foreslår, at miljømærkeforordningen udvides til at omfatte stadig flere tjenester og produkter, hvilket skal forenkle gennemførelsen af de planlagte affaldsreducerende foranstaltninger og skabe klarere og nyttigere vejledning til forbrugerne med henblik på at mindske produkters og tjenesters indvirkning på miljøet;

| 11. | bifalder de initiativer til fremme af grønne offentlige indkøb, som Kommissionen har bebudet, dvs. vejledningen om mulighederne i de nye direktiver om offentlige indkøb på området grønne offentlige indkøb, en anbefaling om overvågning af medlemsstaternes resultater med hensyn til at opnå det vejledende mål på 50 % for disse indkøb og støtte til oprettelse af netværk for grønne offentlige indkøb mellem offentlige myndigheder. Regionsudvalget gentager imidlertid sin opfordring til, at der fastsættes bindende mål for grønne offentlige indkøb for de nationale regeringer og EU-institutionerne (5); |
| --- | --- |

11.

bifalder de initiativer til fremme af grønne offentlige indkøb, som Kommissionen har bebudet, dvs. vejledningen om mulighederne i de nye direktiver om offentlige indkøb på området grønne offentlige indkøb, en anbefaling om overvågning af medlemsstaternes resultater med hensyn til at opnå det vejledende mål på 50 % for disse indkøb og støtte til oprettelse af netværk for grønne offentlige indkøb mellem offentlige myndigheder. Regionsudvalget gentager imidlertid sin opfordring til, at der fastsættes bindende mål for grønne offentlige indkøb for de nationale regeringer og EU-institutionerne (5);

| 12. | understreger endnu en gang det nødvendige i at overvåge, hvilke fremskridt der er gjort med flagskibsinitiativet »Et ressourceeffektivt Europa« inden for rammerne af Europa 2020-strategien og det dermed forbundne europæiske halvår og årlige vækstundersøgelse. Det er nødvendigt, at ressourceeffektivitet bliver en integreret del af systemet med nationale rapporter for Europa 2020, de nationale reformprogrammer og de landespecifikke henstillinger. Udvalget opfordrer i den forbindelse Det Europæiske Råd til under hensyntagen til allerede eksisterende nationale mål at indføre et nyt overordnet ressourceproduktivitetsmål på mindst 30 % øget ressourceproduktivitet inden 2030, målt som BNP divideret med råstofforbrug, i forbindelse med midtvejsrevisionen af Europa 2020-strategien (6). |
| --- | --- |

12.

understreger endnu en gang det nødvendige i at overvåge, hvilke fremskridt der er gjort med flagskibsinitiativet »Et ressourceeffektivt Europa« inden for rammerne af Europa 2020-strategien og det dermed forbundne europæiske halvår og årlige vækstundersøgelse. Det er nødvendigt, at ressourceeffektivitet bliver en integreret del af systemet med nationale rapporter for Europa 2020, de nationale reformprogrammer og de landespecifikke henstillinger. Udvalget opfordrer i den forbindelse Det Europæiske Råd til under hensyntagen til allerede eksisterende nationale mål at indføre et nyt overordnet ressourceproduktivitetsmål på mindst 30 % øget ressourceproduktivitet inden 2030, målt som BNP divideret med råstofforbrug, i forbindelse med midtvejsrevisionen af Europa 2020-strategien (6).

B.   Forslaget til direktiv om ændring af en række affaldsdirektiver

| 13. | Det Europæiske Regionsudvalg peger på de fremskridt, der er gjort i affaldshåndteringen takket være en europæisk lovgivningsramme, der er baseret på en proaktiv politik. Regionsudvalget understreger, at nogle medlemsstater og lokale og regionale myndigheder har opfyldt og endog overgået EU's mål på dette område, og mener, at den fremtidige lovgivning bør tage hensyn til de forskellige udgangspunkter og især yde bistand til dem, der fremviser de ringeste resultater, så de kan fortsætte og øge deres indsats i denne henseende; |
| --- | --- |

13.

Det Europæiske Regionsudvalg peger på de fremskridt, der er gjort i affaldshåndteringen takket være en europæisk lovgivningsramme, der er baseret på en proaktiv politik. Regionsudvalget understreger, at nogle medlemsstater og lokale og regionale myndigheder har opfyldt og endog overgået EU's mål på dette område, og mener, at den fremtidige lovgivning bør tage hensyn til de forskellige udgangspunkter og især yde bistand til dem, der fremviser de ringeste resultater, så de kan fortsætte og øge deres indsats i denne henseende;

| 14. | mener, at en ansvarlig og bæredygtig politik vedrørende affaldshierarkiet bør sigte mod størst mulig reduktion af affaldsproduktionen og nedbringelse af affaldets og dets forvaltnings negative konsekvenser for menneskers sundhed og miljøet samt fremme et nedsat ressourceforbrug og genindførelse af de ressourcer, der findes i affaldet, i det økonomiske kredsløb. Regionsudvalget fastholder, at overholdelse af affaldshierarkiet vil være den mest effektive metode til begrænsning af de økologiske og finansielle omkostninger, der følger med deres forvaltning. Det er derfor beklageligt, at Kommissionens meddelelse ikke overvejer et bindende mål om generel nedbringelse af affald i affaldsrammedirektivet; |
| --- | --- |

14.

mener, at en ansvarlig og bæredygtig politik vedrørende affaldshierarkiet bør sigte mod størst mulig reduktion af affaldsproduktionen og nedbringelse af affaldets og dets forvaltnings negative konsekvenser for menneskers sundhed og miljøet samt fremme et nedsat ressourceforbrug og genindførelse af de ressourcer, der findes i affaldet, i det økonomiske kredsløb. Regionsudvalget fastholder, at overholdelse af affaldshierarkiet vil være den mest effektive metode til begrænsning af de økologiske og finansielle omkostninger, der følger med deres forvaltning. Det er derfor beklageligt, at Kommissionens meddelelse ikke overvejer et bindende mål om generel nedbringelse af affald i affaldsrammedirektivet;

| 15. | mener, at det bør gøres nemmere at anvende mekanismerne for meddelelse om, hvorvidt produkter er et biprodukt eller befinder sig i slutningen af en affaldsfase, eftersom disse mekanismer er en af de mest direkte metoder til at fremme genindførelsen af materialer i produktionsprocessen og dermed bevæge sig hen imod en cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

15.

mener, at det bør gøres nemmere at anvende mekanismerne for meddelelse om, hvorvidt produkter er et biprodukt eller befinder sig i slutningen af en affaldsfase, eftersom disse mekanismer er en af de mest direkte metoder til at fremme genindførelsen af materialer i produktionsprocessen og dermed bevæge sig hen imod en cirkulær økonomi;

| 16. | understreger, at det i betragtning af eksisterende forskelle mellem EU's regioner og mellem medlemsstaterne, når det gælder opfyldelse af de mål, der er fastsat i den gældende EU-lovgivning om affaldshåndtering (7), er meget vigtigt at tilskynde til samarbejde og udveksling af god praksis på området for herved at hjælpe dem, der halter bagefter, med at nå slutmålene. Der skal dog tages hensyn til, at udgifterne til affaldshåndtering er højere i regioner eller områder med en meget spredt bosat befolkning, lav befolkningstæthed og store afstande til affaldsbehandlingsanlæggene, og at det er meget vanskeligt at nå den endelige målsætning om affaldsfrihed; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det i betragtning af eksisterende forskelle mellem EU's regioner og mellem medlemsstaterne, når det gælder opfyldelse af de mål, der er fastsat i den gældende EU-lovgivning om affaldshåndtering (7), er meget vigtigt at tilskynde til samarbejde og udveksling af god praksis på området for herved at hjælpe dem, der halter bagefter, med at nå slutmålene. Der skal dog tages hensyn til, at udgifterne til affaldshåndtering er højere i regioner eller områder med en meget spredt bosat befolkning, lav befolkningstæthed og store afstande til affaldsbehandlingsanlæggene, og at det er meget vanskeligt at nå den endelige målsætning om affaldsfrihed;

| 17. | gør opmærksom på det vigtige i at skabe markeder for materialer, der er udvundet af affald, og produkter fremstillet heraf, etablere en homogen retlig ramme og sikre lige muligheder for alle aktører, som genvinder disse materialer og genindfører dem i det økonomiske kredsløb; |
| --- | --- |

17.

gør opmærksom på det vigtige i at skabe markeder for materialer, der er udvundet af affald, og produkter fremstillet heraf, etablere en homogen retlig ramme og sikre lige muligheder for alle aktører, som genvinder disse materialer og genindfører dem i det økonomiske kredsløb;

| 18. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder helt klart spiller en nøglerolle, når det gælder gennemførelse af EU-lovgivningen på dette område, etablering og finansiering af infrastrukturer for behandling og deponering af affald samt operativ håndtering af affaldsstrømme, som hører til blandt de største finansielle udfordringer for disse myndigheder. Regionsudvalget opfordrer ligesom i sin tidligere udtalelse (8) til, at disse myndigheder inddrages mere i revisionen af de målsætninger, som de vil skulle følge. Udvalget ønsker derfor, at EU sikrer de regionale myndigheder interventions- og samarbejdsmuligheder, der fuldt ud overholder nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

18.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder helt klart spiller en nøglerolle, når det gælder gennemførelse af EU-lovgivningen på dette område, etablering og finansiering af infrastrukturer for behandling og deponering af affald samt operativ håndtering af affaldsstrømme, som hører til blandt de største finansielle udfordringer for disse myndigheder. Regionsudvalget opfordrer ligesom i sin tidligere udtalelse (8) til, at disse myndigheder inddrages mere i revisionen af de målsætninger, som de vil skulle følge. Udvalget ønsker derfor, at EU sikrer de regionale myndigheder interventions- og samarbejdsmuligheder, der fuldt ud overholder nærhedsprincippet;

| 19. | beklager, at energimæssig udnyttelse af ikkegenanvendeligt affald som et sidste led i affaldsudnyttelsen ikke fremhæves tilstrækkeligt i direktivforslaget, selv om en sådan udnyttelse ville gøre det lettere at opfylde de ambitiøse målsætninger, der er opstillet for samtlige medlemsstater, og samtidig ville styrke EU's energiuafhængighed; |
| --- | --- |

19.

beklager, at energimæssig udnyttelse af ikkegenanvendeligt affald som et sidste led i affaldsudnyttelsen ikke fremhæves tilstrækkeligt i direktivforslaget, selv om en sådan udnyttelse ville gøre det lettere at opfylde de ambitiøse målsætninger, der er opstillet for samtlige medlemsstater, og samtidig ville styrke EU's energiuafhængighed;

| 20. | mener, at resultaterne af den konsekvensanalyse (9), der ledsager Europa-Parlamentets og Rådets direktiv, er meget optimistiske, og anbefaler, at Kommissionen nærmere angiver de oplysninger, som ligger til grund for analysen, herunder især de videnskabelige argumenter, som har givet anledning til at anlægge en bestemt strategi, omkostningerne ved en sådan strategi, og ikke mindst det hensigtsmæssige i at vælge situationen i medlemsstaterne med de bedste resultater som kriterium; |
| --- | --- |

20.

mener, at resultaterne af den konsekvensanalyse (9), der ledsager Europa-Parlamentets og Rådets direktiv, er meget optimistiske, og anbefaler, at Kommissionen nærmere angiver de oplysninger, som ligger til grund for analysen, herunder især de videnskabelige argumenter, som har givet anledning til at anlægge en bestemt strategi, omkostningerne ved en sådan strategi, og ikke mindst det hensigtsmæssige i at vælge situationen i medlemsstaterne med de bedste resultater som kriterium;

| 21. | går, med udgangspunkt i tidligere anbefalinger (10), ind for, at medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder fremskynder en systematisk indførelse af økonomiske instrumenter i affaldshåndteringen, f.eks. ved at fremme anvendelsen af sådanne instrumenter i affaldshåndterings- og overholdelsesplanerne (som led i et tidligt varselssystem) og ved at fremme et udvidet producentansvar. Udvalget understreger sådanne instrumenters indtægtsskabende potentiale for de lokale og regionale myndigheder. Instrumenterne kan bruges til at udligne (en del af) de administrative omkostninger ved gennemførelse og håndhævelse af målsætningerne på affaldsområdet og til at stille finansielle midler til rådighed til oprydningsaktiviteter, genbrug og andre miljøprojekter. |
| --- | --- |

21.

går, med udgangspunkt i tidligere anbefalinger (10), ind for, at medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder fremskynder en systematisk indførelse af økonomiske instrumenter i affaldshåndteringen, f.eks. ved at fremme anvendelsen af sådanne instrumenter i affaldshåndterings- og overholdelsesplanerne (som led i et tidligt varselssystem) og ved at fremme et udvidet producentansvar. Udvalget understreger sådanne instrumenters indtægtsskabende potentiale for de lokale og regionale myndigheder. Instrumenterne kan bruges til at udligne (en del af) de administrative omkostninger ved gennemførelse og håndhævelse af målsætningerne på affaldsområdet og til at stille finansielle midler til rådighed til oprydningsaktiviteter, genbrug og andre miljøprojekter.

Definitioner

| 22. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til i bilag VI til forslaget til direktiv at bibeholde en fælles, utvetydig definition af kommunalt affald. Denne definition bør præciseres ved at flytte fokus fra, hvem der indsamler affaldet til, hvilken slags affald der indsamles. En præciseret fælles definition er nødvendig med henblik på at sikre sammenhæng og en god gennemførelse af politikken samt at sammenligne de forskellige lokale og regionale myndigheders og medlemsstaternes opnåede resultater; |
| --- | --- |

22.

Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til i bilag VI til forslaget til direktiv at bibeholde en fælles, utvetydig definition af kommunalt affald. Denne definition bør præciseres ved at flytte fokus fra, hvem der indsamler affaldet til, hvilken slags affald der indsamles. En præciseret fælles definition er nødvendig med henblik på at sikre sammenhæng og en god gennemførelse af politikken samt at sammenligne de forskellige lokale og regionale myndigheders og medlemsstaternes opnåede resultater;

| 23. | bifalder den foreslåede ændring i definitionen af affald, som betragtes som forberedt med henblik på genbrug og genanvendelse. Selv om den endnu ikke er fuldt ud resultatbaseret, afspejler den Regionsudvalgets tidligere opfordringer til indførelse af én fælles metode til beregning af genanvendelsesprocenter og af den mængde affald, der faktisk genanvendes (11); |
| --- | --- |

23.

bifalder den foreslåede ændring i definitionen af affald, som betragtes som forberedt med henblik på genbrug og genanvendelse. Selv om den endnu ikke er fuldt ud resultatbaseret, afspejler den Regionsudvalgets tidligere opfordringer til indførelse af én fælles metode til beregning af genanvendelsesprocenter og af den mængde affald, der faktisk genanvendes (11);

| 24. | anbefaler, at Kommissionen reviderer definitionerne vedrørende indsamling og særskilt indsamling, da de kan fortolkes forskelligt af medlemsstaterne. Endvidere anbefaler Regionsudvalget, at der gives en definition af begrebet sortering både af statistiske og indberetningsmæssige hensyn og af årsager, der har at gøre med materialernes kvalitet, da mange medlemsstater indsamler og indberetter kvantiteten af affald, der sendes til sorteringsanlæg, og hvis indhold af urenheder kan være op til 30 %. |
| --- | --- |

24.

anbefaler, at Kommissionen reviderer definitionerne vedrørende indsamling og særskilt indsamling, da de kan fortolkes forskelligt af medlemsstaterne. Endvidere anbefaler Regionsudvalget, at der gives en definition af begrebet sortering både af statistiske og indberetningsmæssige hensyn og af årsager, der har at gøre med materialernes kvalitet, da mange medlemsstater indsamler og indberetter kvantiteten af affald, der sendes til sorteringsanlæg, og hvis indhold af urenheder kan være op til 30 %.

En fælles metode til måling

| 25. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger og bekræfter det vigtige i at indføre en fælles beregningsmetode for genanvendelsesmål og støtter Kommissionens forslag. Denne forenkling og valget af en »resultatorienteret metode« vil gøre det lettere at sammenligne de forskellige resultater i EU og bidrage til at omdanne affald til en nyttig ressource. Udvalget peger imidlertid på, at der stadig er nogle åbne spørgsmål i forbindelse med den foreslåede beregningsmetode. For visse affaldsstrømme kan det blive meget vanskeligt at opfylde målene med den nuværende teknik. Udvalget opfordrer Kommissionen til nærmere at forklare beregningsmetoden og de anvendte definitioner og, om nødvendigt, foreslå ændringer i metoden. |
| --- | --- |

25.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger og bekræfter det vigtige i at indføre en fælles beregningsmetode for genanvendelsesmål og støtter Kommissionens forslag. Denne forenkling og valget af en »resultatorienteret metode« vil gøre det lettere at sammenligne de forskellige resultater i EU og bidrage til at omdanne affald til en nyttig ressource. Udvalget peger imidlertid på, at der stadig er nogle åbne spørgsmål i forbindelse med den foreslåede beregningsmetode. For visse affaldsstrømme kan det blive meget vanskeligt at opfylde målene med den nuværende teknik. Udvalget opfordrer Kommissionen til nærmere at forklare beregningsmetoden og de anvendte definitioner og, om nødvendigt, foreslå ændringer i metoden.

Affaldsforebyggelse og optimering af forvaltningsmodeller

| 26. | Det Europæiske Regionsudvalg peger på, at eftersom »affaldshierarkiet« bør respekteres, og eftersom affaldsforebyggelse befinder sig øverst i hierarkiet og endvidere udgør et vigtigt element i den cirkulære økonomi, bør affaldsforebyggelse prioriteres højest, over alle andre principper. Med dette for øje bør Kommissionen først foreslå bindende mål for affaldsforebyggelse ledsaget af finansielle incitamenter, og fuld gennemførelse af forureneren betaler-princippet; |
| --- | --- |

26.

Det Europæiske Regionsudvalg peger på, at eftersom »affaldshierarkiet« bør respekteres, og eftersom affaldsforebyggelse befinder sig øverst i hierarkiet og endvidere udgør et vigtigt element i den cirkulære økonomi, bør affaldsforebyggelse prioriteres højest, over alle andre principper. Med dette for øje bør Kommissionen først foreslå bindende mål for affaldsforebyggelse ledsaget af finansielle incitamenter, og fuld gennemførelse af forureneren betaler-princippet;

| 27. | anmoder på ny om, at der indføres et bindende mål til forebyggelse eller nedbringelse af kommunalt affald i EU, således at mængden af kommunalt affald pr. person i 2020 er 10 % lavere end niveauet i 2010 (12); |
| --- | --- |

27.

anmoder på ny om, at der indføres et bindende mål til forebyggelse eller nedbringelse af kommunalt affald i EU, således at mængden af kommunalt affald pr. person i 2020 er 10 % lavere end niveauet i 2010 (12);

| 28. | anbefaler, at der iværksættes yderligere foranstaltninger til at forbedre separat indsamling og genbrug af affald som f.eks. fremme af pneumatisk bortskaffelse af husholdningsaffald i separate indsamlingscontainere, opstilling på byggepladser af containere med flere rum, som gør det lettere at adskille og håndtere de forskellige typer bygnings- og nedrivningsaffald, udvikling af forvaltningsmodeller og anlæg til at håndtere den fremtidige forventede øgede mængde affald fra solcellepaneler samt opbygning af et infrastrukturnet til dekontaminering og nyttiggørelse af udtjente køretøjer. |
| --- | --- |

28.

anbefaler, at der iværksættes yderligere foranstaltninger til at forbedre separat indsamling og genbrug af affald som f.eks. fremme af pneumatisk bortskaffelse af husholdningsaffald i separate indsamlingscontainere, opstilling på byggepladser af containere med flere rum, som gør det lettere at adskille og håndtere de forskellige typer bygnings- og nedrivningsaffald, udvikling af forvaltningsmodeller og anlæg til at håndtere den fremtidige forventede øgede mængde affald fra solcellepaneler samt opbygning af et infrastrukturnet til dekontaminering og nyttiggørelse af udtjente køretøjer.

Udvidet producentansvar

| 29. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at der ved omstillingen til en cirkulær økonomi ikke kun bør fokuseres på affaldssektoren, men også på andre brancher, der arbejder med udvikling og fremstilling af produkter. Hvis produkter uden problemer skal kunne genanvendes og være tilgængelige, skal der gives støtte til miljøvenlig produktudvikling og udbredelse af teknologier, der resulterer i begrænsede eller slet ingen affaldsmængder; |
| --- | --- |

29.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at der ved omstillingen til en cirkulær økonomi ikke kun bør fokuseres på affaldssektoren, men også på andre brancher, der arbejder med udvikling og fremstilling af produkter. Hvis produkter uden problemer skal kunne genanvendes og være tilgængelige, skal der gives støtte til miljøvenlig produktudvikling og udbredelse af teknologier, der resulterer i begrænsede eller slet ingen affaldsmængder;

| 30. | opfordrer i forbindelse med det udvidede producentansvar Rådet og Europa-Parlamentet til at bibeholde forslag til ændring af artikel 8 i rammedirektivet om affald i henhold til hvilket, medlemsstaterne fremover vil være forpligtet og ikke blot opfordret til at fremme økoeffektivitet og økodesign for produkter, herunder teknisk bæredygtighed og genanvendelighed, og til at tage højde for indvirkningen af produkter i hele deres livscyklus; |
| --- | --- |

30.

opfordrer i forbindelse med det udvidede producentansvar Rådet og Europa-Parlamentet til at bibeholde forslag til ændring af artikel 8 i rammedirektivet om affald i henhold til hvilket, medlemsstaterne fremover vil være forpligtet og ikke blot opfordret til at fremme økoeffektivitet og økodesign for produkter, herunder teknisk bæredygtighed og genanvendelighed, og til at tage højde for indvirkningen af produkter i hele deres livscyklus;

| 31. | bemærker, at direktivforslaget ikke indeholder noget kvantitativt mål for miljøansvarligt produktdesign, opfordrer derfor til at pålægge de økonomiske aktører et større ansvar og ser gerne, at der fremsættes konkrete anbefalinger for, hvor stor en procentdel af de materialer, der anvendes i de markedsførte produkter, der skal være genbrugsmaterialer; fremhæver i den forbindelse endvidere økomærket som et vigtigt værktøj; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at direktivforslaget ikke indeholder noget kvantitativt mål for miljøansvarligt produktdesign, opfordrer derfor til at pålægge de økonomiske aktører et større ansvar og ser gerne, at der fremsættes konkrete anbefalinger for, hvor stor en procentdel af de materialer, der anvendes i de markedsførte produkter, der skal være genbrugsmaterialer; fremhæver i den forbindelse endvidere økomærket som et vigtigt værktøj;

| 32. | peger på, at princippet om udvidet ansvar for producenter, som gælder både fabrikanter og importører, har vist sig at være en effektiv løftestang for politikken til fremme af foranstaltninger til affaldsforebyggelse. Udvalget anmoder dog om, at der træffes ledsageforanstaltninger for at sikre, at omkostningerne herved ikke væltes over på slutbrugeren, og at de opnåede avancer geninvesteres i affaldshåndteringsprocessen; |
| --- | --- |

32.

peger på, at princippet om udvidet ansvar for producenter, som gælder både fabrikanter og importører, har vist sig at være en effektiv løftestang for politikken til fremme af foranstaltninger til affaldsforebyggelse. Udvalget anmoder dog om, at der træffes ledsageforanstaltninger for at sikre, at omkostningerne herved ikke væltes over på slutbrugeren, og at de opnåede avancer geninvesteres i affaldshåndteringsprocessen;

| 33. | støtter fortsat, at princippet om udvidet producentansvar styrkes i EU-lovgivningen (13) i kraft af forslaget om at indføre minimumskrav (dækning af omkostninger ved indsamling, forvaltning og behandling af affaldsstrømme og ved oplysning af borgerne og ændring af produktudformningen til et mere miljøvenligt design). |
| --- | --- |

33.

støtter fortsat, at princippet om udvidet producentansvar styrkes i EU-lovgivningen (13) i kraft af forslaget om at indføre minimumskrav (dækning af omkostninger ved indsamling, forvaltning og behandling af affaldsstrømme og ved oplysning af borgerne og ændring af produktudformningen til et mere miljøvenligt design).

Mål

| 34. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at opretholde ambitionsniveauet med hensyn til opfyldelsen af det mål for genbrug og genanvendelse af kommunalt affald, som Kommissionen foreslår. Samtidig bifalder udvalget den nye bestemmelse om, at der i medlemsstaternes affaldshåndteringsplaner skal indgå foranstaltninger til genanvendelse af affald, der indeholder betydelige mængder af kritiske råstoffer; |
| --- | --- |

34.

Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at opretholde ambitionsniveauet med hensyn til opfyldelsen af det mål for genbrug og genanvendelse af kommunalt affald, som Kommissionen foreslår. Samtidig bifalder udvalget den nye bestemmelse om, at der i medlemsstaternes affaldshåndteringsplaner skal indgå foranstaltninger til genanvendelse af affald, der indeholder betydelige mængder af kritiske råstoffer;

| 35. | anbefaler, at EU-lovgivningen er både ambitiøs og realistisk. Udvalget peger på, at forslagene om ændrede mål kombineret med indførelsen af en fælles beregningsmetode kan vise sig at være en tung udfordring for mange medlemsstater og lokale og regionale myndigheder, navnlig for dem, der har haft svært ved at gennemføre den nuværende lovgivning. Inden de nye mål fastsættes, bør der foretages en detaljeret analyse af årsagerne til den manglende opfyldelse af de aktuelle mål og virkningerne heraf, også på det regionale plan, da de demografiske forhold er markant anderledes i visse områder, hvor befolkningstætheden er meget lav; foreslår ambitiøse, men realistiske genanvendelsesmål, som opstilles efter intensive drøftelser med medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder om, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre effektiv overvågning og effektiv gennemførelse; |
| --- | --- |

35.

anbefaler, at EU-lovgivningen er både ambitiøs og realistisk. Udvalget peger på, at forslagene om ændrede mål kombineret med indførelsen af en fælles beregningsmetode kan vise sig at være en tung udfordring for mange medlemsstater og lokale og regionale myndigheder, navnlig for dem, der har haft svært ved at gennemføre den nuværende lovgivning. Inden de nye mål fastsættes, bør der foretages en detaljeret analyse af årsagerne til den manglende opfyldelse af de aktuelle mål og virkningerne heraf, også på det regionale plan, da de demografiske forhold er markant anderledes i visse områder, hvor befolkningstætheden er meget lav; foreslår ambitiøse, men realistiske genanvendelsesmål, som opstilles efter intensive drøftelser med medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder om, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre effektiv overvågning og effektiv gennemførelse;

| 36. | gør opmærksom på, at gennemførelsen af de nuværende mål varierer meget mellem medlemsstater og regioner, men fremhæver, at de gode resultater i nogle medlemsstater viser, at det er muligt at opfylde eller nærme sig ambitiøse mål, hvis de rigtige rammevilkår er til stede, og hvis der udvikles den nødvendige administrative kapacitet, hvor en sådan endnu ikke er til stede (14); |
| --- | --- |

36.

gør opmærksom på, at gennemførelsen af de nuværende mål varierer meget mellem medlemsstater og regioner, men fremhæver, at de gode resultater i nogle medlemsstater viser, at det er muligt at opfylde eller nærme sig ambitiøse mål, hvis de rigtige rammevilkår er til stede, og hvis der udvikles den nødvendige administrative kapacitet, hvor en sådan endnu ikke er til stede (14);

| 37. | opfordrer kraftigt til, at de mål, der opstilles i det nye direktiv, korreleres med kvaliteten af de genanvendte eller genindvundne materialer, således at de genanvendte stoffer ikke skader miljøet og menneskers sundhed, og det sikres, at de kan konkurrere på markedet på lige fod med primære ressourcer. Desuden bør der opstilles ensartede og klare principper for kortlægningen af de reelle genanvendelseskvoter; |
| --- | --- |

37.

opfordrer kraftigt til, at de mål, der opstilles i det nye direktiv, korreleres med kvaliteten af de genanvendte eller genindvundne materialer, således at de genanvendte stoffer ikke skader miljøet og menneskers sundhed, og det sikres, at de kan konkurrere på markedet på lige fod med primære ressourcer. Desuden bør der opstilles ensartede og klare principper for kortlægningen af de reelle genanvendelseskvoter;

| 38. | anbefaler at opretholde ambitionsniveauet i målsætningerne for genanvendelse af emballageaffald for 2020, 2025 og 2030 og støtter forslaget om at anvende én fælles metode til at beregne genbrugsprocenter og at begrænse målsætningerne til genanvendelsesaktiviteter, og ikke som nu lade dem omfatte både genvinding og genanvendelse. Kvantitative mål for genanvendelse bør opstilles efter en vurdering af konsekvenserne af at ændre beregningsmetoden. Direkte genanvendelse af emballage bør også medtænkes i beregningsmetoderne og målene. Regionsudvalget har tidligere anmodet om, at man undersøger muligheden for at øge genbrugsprocenten for plasticemballage til 70 % og for glas, metal, papir, karton og træ til 80 % inden af 2020; |
| --- | --- |

38.

anbefaler at opretholde ambitionsniveauet i målsætningerne for genanvendelse af emballageaffald for 2020, 2025 og 2030 og støtter forslaget om at anvende én fælles metode til at beregne genbrugsprocenter og at begrænse målsætningerne til genanvendelsesaktiviteter, og ikke som nu lade dem omfatte både genvinding og genanvendelse. Kvantitative mål for genanvendelse bør opstilles efter en vurdering af konsekvenserne af at ændre beregningsmetoden. Direkte genanvendelse af emballage bør også medtænkes i beregningsmetoderne og målene. Regionsudvalget har tidligere anmodet om, at man undersøger muligheden for at øge genbrugsprocenten for plasticemballage til 70 % og for glas, metal, papir, karton og træ til 80 % inden af 2020;

| 39. | gentager opfordringen til, at der i EU's reviderede affaldsdirektiv indgår et nyt mål for genanvendelse af bioaffald for at fremme udviklingen af denne sektor og opstille kvantitative mål (15). Endvidere kunne Kommissionen fastsætte bindende kvalitetskriterier for kompost for at fremme markedet for genanvendelse af bioaffald og sikre et højt miljøbeskyttelsesniveau (16). Til dette formål kunne det være nyttigt at opstille retningslinjer for borgerne med henblik på at forbedre kvaliteten af det organiske affald, der indsamles og sendes til kompostering; |
| --- | --- |

39.

gentager opfordringen til, at der i EU's reviderede affaldsdirektiv indgår et nyt mål for genanvendelse af bioaffald for at fremme udviklingen af denne sektor og opstille kvantitative mål (15). Endvidere kunne Kommissionen fastsætte bindende kvalitetskriterier for kompost for at fremme markedet for genanvendelse af bioaffald og sikre et højt miljøbeskyttelsesniveau (16). Til dette formål kunne det være nyttigt at opstille retningslinjer for borgerne med henblik på at forbedre kvaliteten af det organiske affald, der indsamles og sendes til kompostering;

| 40. | henstiller endnu en gang kraftigt til fastlæggelse af yderligere mål for forberedelse til genanvendelse, der er bindende, særskilte og specifikke for hver affaldsstrøm, navnlig for møbler, tekstiler og affald fra elektrisk og elektronisk udstyr, især da denne form for målsætninger allerede findes i visse lande på nationalt eller regionalt plan (17). |
| --- | --- |

40.

henstiller endnu en gang kraftigt til fastlæggelse af yderligere mål for forberedelse til genanvendelse, der er bindende, særskilte og specifikke for hver affaldsstrøm, navnlig for møbler, tekstiler og affald fra elektrisk og elektronisk udstyr, især da denne form for målsætninger allerede findes i visse lande på nationalt eller regionalt plan (17).

Deponering

| 41. | Det Europæiske Regionsudvalg har i forlængelse af Europa-Parlamentets opfordring til gradvis at indføre et forbud mod deponering (18) opfordret til et forbud senest i 2020 mod deponering af genanvendeligt og biologisk nedbrydeligt affald (19). I tråd hermed genfremsætter Regionsudvalget sit krav til Europa-Parlamentet og Rådet om i det mindste at opretholde det foreslåede mål om at fastsætte 1. januar 2025 som den dato, hvor bionedbrydeligt affald ikke længere sendes til deponering, og hvor genanvendeligt affald indsamles separat og genanvendes, såfremt dette er teknisk og økonomisk bæredygtigt; |
| --- | --- |

41.

Det Europæiske Regionsudvalg har i forlængelse af Europa-Parlamentets opfordring til gradvis at indføre et forbud mod deponering (18) opfordret til et forbud senest i 2020 mod deponering af genanvendeligt og biologisk nedbrydeligt affald (19). I tråd hermed genfremsætter Regionsudvalget sit krav til Europa-Parlamentet og Rådet om i det mindste at opretholde det foreslåede mål om at fastsætte 1. januar 2025 som den dato, hvor bionedbrydeligt affald ikke længere sendes til deponering, og hvor genanvendeligt affald indsamles separat og genanvendes, såfremt dette er teknisk og økonomisk bæredygtigt;

| 42. | opfordrer til at tage formuleringen af nedbringelsesmålene op til revision, eftersom deponering af ikkefarligt affald og kommunalt affald betragtes som ét og det samme i beregningerne og proportionerne, selv om kommunalt affald ikke er den eneste type affald, som kan deponeres på en losseplads for ikkefarligt affald. Udvalget opfordrer ligeledes til, at det foreslåede frivillige mål om at nedbringe deponeringen af restaffald til højst 5 % inden 2030 udtrykkes i mere fleksible vendinger, men fremhæver, at det bør gøres til et bindende mål for nedbringelse af deponering af denne slags affald, hvilket stemmer bedre overens med det syvende miljøhandlingsprograms mandat samt Regionsudvalgets tidligere anbefalinger (20); |
| --- | --- |

42.

opfordrer til at tage formuleringen af nedbringelsesmålene op til revision, eftersom deponering af ikkefarligt affald og kommunalt affald betragtes som ét og det samme i beregningerne og proportionerne, selv om kommunalt affald ikke er den eneste type affald, som kan deponeres på en losseplads for ikkefarligt affald. Udvalget opfordrer ligeledes til, at det foreslåede frivillige mål om at nedbringe deponeringen af restaffald til højst 5 % inden 2030 udtrykkes i mere fleksible vendinger, men fremhæver, at det bør gøres til et bindende mål for nedbringelse af deponering af denne slags affald, hvilket stemmer bedre overens med det syvende miljøhandlingsprograms mandat samt Regionsudvalgets tidligere anbefalinger (20);

| 43. | opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med genanvendelsespotentialet i bygge- og nedrivningsaffald og især vurdere, om et enkelt mål for bygge- og nedrivningsaffald er tilstrækkeligt til at skabe et incitament til indsamling, sortering og genanvendelse af forskellige byggematerialer, og om det ville være nødvendigt med specifikke mål for byggematerialer, der kun udgør en lille del af bygge- og nedrivningsaffaldet. |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med genanvendelsespotentialet i bygge- og nedrivningsaffald og især vurdere, om et enkelt mål for bygge- og nedrivningsaffald er tilstrækkeligt til at skabe et incitament til indsamling, sortering og genanvendelse af forskellige byggematerialer, og om det ville være nødvendigt med specifikke mål for byggematerialer, der kun udgør en lille del af bygge- og nedrivningsaffaldet.

Systemet for tidlig varsling og rapportering

| 44. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over indførelsen af et system for tidlig varsling, som skal overvåge opfyldelsen af det nye direktivs mål for genanvendelse. Afhjælpningsplanerne tager hensyn til de anbefalinger, der er fremsat af Regionsudvalget, som har slået til lyd for specifikke køreplaner for de enkelte medlemsstater. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at yde metodisk støtte til medlemsstaterne i forbindelse med udarbejdelsen af de nævnte planer; |
| --- | --- |

44.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over indførelsen af et system for tidlig varsling, som skal overvåge opfyldelsen af det nye direktivs mål for genanvendelse. Afhjælpningsplanerne tager hensyn til de anbefalinger, der er fremsat af Regionsudvalget, som har slået til lyd for specifikke køreplaner for de enkelte medlemsstater. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at yde metodisk støtte til medlemsstaterne i forbindelse med udarbejdelsen af de nævnte planer;

| 45. | støtter endvidere indførelsen af en forpligtelse til at udarbejde årlige rapporter, som ledsages af en kvalitetskontrolrapport og kontrolleres af en uafhængig tredjepart. Denne bestemmelse kunne skabe de nødvendige betingelser for at vurdere situationen i den enkelte medlemsstat, når det gælder virkeliggørelse af målene, og give mulighed for at tage skridt til at forbedre resultaterne på området; |
| --- | --- |

45.

støtter endvidere indførelsen af en forpligtelse til at udarbejde årlige rapporter, som ledsages af en kvalitetskontrolrapport og kontrolleres af en uafhængig tredjepart. Denne bestemmelse kunne skabe de nødvendige betingelser for at vurdere situationen i den enkelte medlemsstat, når det gælder virkeliggørelse af målene, og give mulighed for at tage skridt til at forbedre resultaterne på området;

| 46. | anbefaler, at fremlæggelsen af årlige rapporter til evaluering ved en uafhængig tredjepart kun bør være obligatorisk, når der hersker tvivl om pålideligheden af de oplysninger, der fremgår af rapporten, og råder Kommissionen til at opstille objektive kriterier for en sådan evaluering og yde metodologisk støtte. |
| --- | --- |

46.

anbefaler, at fremlæggelsen af årlige rapporter til evaluering ved en uafhængig tredjepart kun bør være obligatorisk, når der hersker tvivl om pålideligheden af de oplysninger, der fremgår af rapporten, og råder Kommissionen til at opstille objektive kriterier for en sådan evaluering og yde metodologisk støtte.

Nærhed og proportionalitet

| 47. | Det Europæiske Regionsudvalg mener ikke, at de nye mål for genanvendelse af kommunalt affald, emballageaffald og affald af elektrisk og elektronisk udstyr, afviklingen af deponering af genanvendeligt affald inden 2025 og 2030, systemet for tidlig varsling og ændringerne af rapporteringspligten giver anledning til bekymring hvad angår nærhedsprincippet. For så vidt angår proportionalitetsprincippet skaber forskelle i graden af gennemførelse af de nuværende mål og tidplanen for Kommissionens nye målsætninger imidlertid nogle problemer (21). |
| --- | --- |

47.

Det Europæiske Regionsudvalg mener ikke, at de nye mål for genanvendelse af kommunalt affald, emballageaffald og affald af elektrisk og elektronisk udstyr, afviklingen af deponering af genanvendeligt affald inden 2025 og 2030, systemet for tidlig varsling og ændringerne af rapporteringspligten giver anledning til bekymring hvad angår nærhedsprincippet. For så vidt angår proportionalitetsprincippet skaber forskelle i graden af gennemførelse af de nuværende mål og tidplanen for Kommissionens nye målsætninger imidlertid nogle problemer (21).

Delegerede retsakter

| 48. | Det Europæiske Regionsudvalg konstaterer med bekymring det nye direktivs mange bestemmelser, som bemyndiger Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter. |
| --- | --- |

48.

Det Europæiske Regionsudvalg konstaterer med bekymring det nye direktivs mange bestemmelser, som bemyndiger Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter.

II.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD)

Artikel 1 — Ændring af direktiv 2008/98/EF, pkt. 6) — ændring af artikel 8, litra b)

| Kommissionens tekst | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | Stk. 2 affattes således: |

Kommissionens tekst

Regionsudvalgets ændringsforslag

b)

Stk. 2 affattes således:

| b) | Stk. 2 affattes således: |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

| »2. | Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at fremme et produktdesign, der mindsker miljøpåvirkningerne og produktionen af affald under fremstillingen og den efterfølgende anvendelse af produkterne, uden at det resulterer i forvridning af det indre marked. |
| --- | --- |

»2.

Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at fremme et produktdesign, der mindsker miljøpåvirkningerne og produktionen af affald under fremstillingen og den efterfølgende anvendelse af produkterne, uden at det resulterer i forvridning af det indre marked.

| »2. | Kommissionen og medlemsstaterne
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at sikre, at produkterne er designet til at
  fremme et produktdesign, der mindsker miljøpåvirkningerne og produktionen af affald under fremstillingen og den efterfølgende anvendelse af produkterne, uden at det resulterer i forvridning af det indre marked. |
| --- | --- |

»2.

Kommissionen og medlemsstaterne
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at sikre, at produkterne er designet til at
  fremme et produktdesign, der mindsker miljøpåvirkningerne og produktionen af affald under fremstillingen og den efterfølgende anvendelse af produkterne, uden at det resulterer i forvridning af det indre marked.

For at lette en korrekt gennemførelse af affaldshierarkiet skal foranstaltninger omfatte foranstaltninger, der fremmer udvikling, fremstilling og markedsføring af produkter, der har flere anvendelser, er teknisk holdbare, og egnet til genbrug og genanvendelse, når det er blevet affald. Foranstaltningerne skal tage hensyn til sådanne virkninger i hele produktets livscyklus.«

For at lette en korrekt gennemførelse af affaldshierarkiet skal foranstaltninger omfatte foranstaltninger, der fremmer udvikling, fremstilling og markedsføring af produkter, der har flere anvendelser, er teknisk holdbare, og egnet til genbrug og genanvendelse, når det er blevet affald. Foranstaltningerne skal tage hensyn til sådanne virkninger i hele produktets livscyklus.«

Begrundelse

Begrundelse

Det er ved kilden, at de vigtigste ændringer kan foretages for at opnå effektiv ressourceudnyttelse. Forbedring af produkternes design, så de kan genbruges, repareres og genanvendes, og optimering af emballagen kan bidrage betydeligt til affaldsforebyggelse, som befinder sig øverst i affaldshierarkiet, over genanvendelse og genbrug. Der er derfor behov for en mere ambitiøs politik for økodesign både på EU-plan og nationalt plan.

Anbefalet ændring 2

Anbefalet ændring 2

COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD)

Artikel 1 — Ændring af direktiv 2008/98/EØF, pkt. 11)

| Kommissionens tekst | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 11) | Artikel 22, stk. 2, affattes således: |

Kommissionens tekst

Regionsudvalgets ændringsforslag

11)

Artikel 22, stk. 2, affattes således:

| 11) | Artikel 22, stk. 2, affattes således: |
| --- | --- |

11)

Artikel 22, stk. 2, affattes således:

»For at mindske forurening af affaldsmaterialer sørger medlemsstaterne for, at der senest i 2025 er indført særskilt indsamling af bioaffald.

»For at mindske forurening af genanvendelige affaldsmaterialer og sikre optimal genanvendelse af organisk affald
  sørger
  skal medlemsstaterne for, at der senest i 2025 er indført
  indføre særskilt indsamling af bioaffald senest i 2025.

Kommissionen foretager en vurdering af håndteringen af bioaffald med henblik på i givet fald at forelægge et forslag. Ved vurderingen skal det undersøges, om der er mulighed for at fastsætte minimumskrav til håndtering af bioaffald og kvalitetskriterier for kompost og afgasset bioaffald for at sikre en høj beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet.«

Kommissionen foretager en vurdering af håndteringen af bioaffald med henblik på i givet fald at forelægge et forslag. Ved vurderingen skal det undersøges, om der er mulighed for at fastsætte minimumskrav til håndtering af bioaffald og kvalitetskriterier for kompost og afgasset bioaffald for at sikre en høj beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet.«

Begrundelse

Begrundelse

Bionedbrydeligt affald indeholder ikke forurenende stoffer. Indsamlingen heraf bør baseres på, hvordan der kan gøres bedst brug af affald, f.eks. energi fra biogas eller gødning, og ikke på, hvordan andet affald holdes tørt. Endvidere bør der ikke fastsættes særskilte muligheder for indsamling og håndtering af bioaffald. Der bør være mulighed for fleksibilitet hvad angår tilpasning til lokale forhold og ny teknologi. Det er kvaliteten af bioaffaldet, der betyder noget, ikke indsamlings- eller håndteringsmetoden.

Anbefalet ændring 3

Anbefalet ændring 3

COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD), bilag VI

| Kommissionens tekst | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Sammensætning af kommunalt affald

  Kommunalt affald omfatter affald fra husholdninger og affald fra detailhandelen, små virksomheder, kontorbygninger og institutioner (f.eks. skoler, hospitaler, offentlige bygninger), der med hensyn til type og sammensætning er sammenligneligt med husholdningsaffald, og indsamles af eller på vegne af kommunerne. | Sammensætning af kommunalt affald

  Kommunalt affald omfatter affald fra husholdninger og affald fra detailhandelen, små virksomheder, kontorbygninger og institutioner (f.eks. skoler, hospitaler, offentlige bygninger), der med hensyn til type og sammensætning er sammenligneligt med husholdningsaffald, og indsamles af eller på vegne af kommunerne. |
| Det omfatter:






  — | storskrald (f.eks. hårde hvidevarer, møbler, madrasser) |

Kommissionens tekst

Regionsudvalgets ændringsforslag

Sammensætning af kommunalt affald

Sammensætning af kommunalt affald

Kommunalt affald omfatter affald fra husholdninger og affald fra detailhandelen, små virksomheder, kontorbygninger og institutioner (f.eks. skoler, hospitaler, offentlige bygninger), der med hensyn til type og sammensætning er sammenligneligt med husholdningsaffald, og indsamles af eller på vegne af kommunerne.

Sammensætning af kommunalt affald

Sammensætning af kommunalt affald

Kommunalt affald omfatter affald fra husholdninger og affald fra detailhandelen, små virksomheder, kontorbygninger og institutioner (f.eks. skoler, hospitaler, offentlige bygninger), der med hensyn til type og sammensætning er sammenligneligt med husholdningsaffald, og indsamles af eller på vegne af kommunerne.

, og indsamles af eller på vegne af kommunerne

Det omfatter:

—

storskrald (f.eks. hårde hvidevarer, møbler, madrasser)

| — | parkaffald, blade, græsklip, gadeopfej, indhold af affaldsbeholdere og affald fra renholdelse af markedspladser |
| --- | --- |

—

parkaffald, blade, græsklip, gadeopfej, indhold af affaldsbeholdere og affald fra renholdelse af markedspladser

| — | affald fra visse kommunale opgaver, dvs. affald fra vedligeholdelse af parker og haver, affald fra renholdelse af gader og veje. |
| --- | --- |

—

affald fra visse kommunale opgaver, dvs. affald fra vedligeholdelse af parker og haver, affald fra renholdelse af gader og veje.

Det omfatter:

| — | storskrald (f.eks. hårde hvidevarer, møbler, madrasser) |
| --- | --- |

—

storskrald (f.eks. hårde hvidevarer, møbler, madrasser)

| — | parkaffald, blade, græsklip, gadeopfej, indhold af affaldsbeholdere og affald fra renholdelse af markedspladser |
| --- | --- |

—

parkaffald, blade, græsklip, gadeopfej, indhold af affaldsbeholdere og affald fra renholdelse af markedspladser

| — | affald fra visse kommunale opgaver, dvs. affald fra vedligeholdelse af parker og haver, affald fra renholdelse af gader og veje. |
| --- | --- |

—

affald fra visse kommunale opgaver, dvs. affald fra vedligeholdelse af parker og haver, affald fra renholdelse af gader og veje.

Det omfatter også affald fra de samme kilder, som er af lignende type og sammensætning, og som:

| — | ikke indsamles på vegne af kommuner, men direkte gennem producentansvarsordninger eller private ikke-udbyttegivende institutioner til genbrugs- og genanvendelsesformål og hovedsagelig ved separat indsamling |
| --- | --- |

—

ikke indsamles på vegne af kommuner, men direkte gennem producentansvarsordninger eller private ikke-udbyttegivende institutioner til genbrugs- og genanvendelsesformål og hovedsagelig ved separat indsamling

| — | kommer fra landområder, der ikke er omfattet af en fast affaldsordning. |
| --- | --- |

—

kommer fra landområder, der ikke er omfattet af en fast affaldsordning.

Det omfatter også affald fra de samme kilder, som er af lignende type og sammensætning, og som:

| — | ikke indsamles på vegne af kommuner, men direkte gennem producentansvarsordninger eller private ikke-udbyttegivende institutioner til genbrugs- og genanvendelsesformål og hovedsagelig ved separat indsamling |
| --- | --- |

—

ikke indsamles på vegne af kommuner, men direkte gennem producentansvarsordninger eller private ikke-udbyttegivende institutioner til genbrugs- og genanvendelsesformål og hovedsagelig ved separat indsamling

| — | kommer fra landområder, der ikke er omfattet af en fast affaldsordning. |
| --- | --- |

—

kommer fra landområder, der ikke er omfattet af en fast affaldsordning.

Det omfatter ikke:

| — | affald fra spildevandsledninger og spildevandsbehandling, herunder spildevandsslam |
| --- | --- |

—

affald fra spildevandsledninger og spildevandsbehandling, herunder spildevandsslam

| — | bygge- og nedrivningsaffald. |
| --- | --- |

—

bygge- og nedrivningsaffald.

Det omfatter ikke:

| — | affald fra spildevandsledninger og spildevandsbehandling, herunder spildevandsslam |
| --- | --- |

—

affald fra spildevandsledninger og spildevandsbehandling, herunder spildevandsslam

| — | bygge- og nedrivningsaffald. |
| --- | --- |

—

bygge- og nedrivningsaffald.

Det fremgår nøjagtigt af det europæiske affaldskatalog, hvad der falder under kategorien kommunalt affald.

Det fremgår nøjagtigt af det europæiske affaldskatalog, hvad der falder under kategorien kommunalt affald.

Begrundelse

Begrundelse

Det er behov for en fælles definition for at vurdere, om medlemsstaterne opfylder målene i affaldslovgivningen, og for at sammenligne deres politikker, og ikke for at vurdere de lokale myndigheders resultater. Kommunalt affald bør derfor ikke defineres på grundlag af hvem, der indsamler affaldet, men hvad der indsamles, dvs. affaldets sammensætning. Endvidere er den definition af kommunalt affald, der er fastlagt i direktivet, endnu mere udførlig i det europæiske affaldskatalog, som igen er baseret på en beslutning truffet af Kommissionen.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2014) 398 final.

1

(2)  CdR 140/2011 fin.

2

(3)  http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/re_platform/index_en.htm

3

(4)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013, CdR 140/2011 fin.

4

(5)  CdR 140/2011 fin.

5

(6)  CdR 140/2011 fin.

6

(7)  Direktiv 2008/98/EF, direktiv 99/31/EF og direktiv 94/62/EF.

7

(8)  CdR 1617/2013.

8

(9)  SWD(2014) 208 final.

9

(10)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013.

10

(11)  CdR 3751/2013.

11

(12)  CdR 1617/2013.

12

(13)  CdR 1617/2013.

13

(14)  Se tillige rapporten om territoriale konsekvensanalyser i forbindelse med pakken af tiltag for cirkulær økonomi, CdR 05609/2014.

14

(15)  CdR 74/2009 fin.

15

(16)  CdR 1617/2013.

16

(17)  CdR 1617/2013, CdR 3751/2013, CdR 140/2011 fin.

17

(18)  Europa-Parlamentets betænkning om et ressourceeffektivt Europa (2011/2068(INI)) af 8.5.2012.

18

(19)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013.

19

(20)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013.

20

(21)  Rapport om høring af Regionsudvalgets nærhedsovervågningsnetværk og ekspertgruppe om nærhedsprincippet, 2014.

21

---

| 28.4.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/47

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor

(2015/C 140/09)

| Ordfører | : | Odeta Žerlauskienė (LT/ALDE) Medlem af kommunalbestyrelsen i Skuodas |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et program om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (ISA2) Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor
  COM(2014) 367 final |

Ordfører

:

Odeta Žerlauskienė (LT/ALDE) Medlem af kommunalbestyrelsen i Skuodas

Basisdokument

:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et program om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (ISA2) Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor

COM(2014) 367 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger fordele og muligheder ved bred anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (IKT) med henblik på at gøre den offentlige sektor mere effektiv og gennemsigtig; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger fordele og muligheder ved bred anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier (IKT) med henblik på at gøre den offentlige sektor mere effektiv og gennemsigtig;

| 2. | finder det vigtigt, at borgere og virksomheder har adgang til offentlige institutioner via elektroniske midler, uanset hvor afsenderen befinder sig fysisk, og understreger derfor sin støtte til udviklingen af grænseoverskridende offentlige tjenester, især tjenester vedrørende aspekter af interoperabilitet og elektronisk identifikation, elektroniske signaturer, elektronisk dokumentservice og andre byggesten i e-forvaltning (1); |
| --- | --- |

2.

finder det vigtigt, at borgere og virksomheder har adgang til offentlige institutioner via elektroniske midler, uanset hvor afsenderen befinder sig fysisk, og understreger derfor sin støtte til udviklingen af grænseoverskridende offentlige tjenester, især tjenester vedrørende aspekter af interoperabilitet og elektronisk identifikation, elektroniske signaturer, elektronisk dokumentservice og andre byggesten i e-forvaltning (1);

| 3. | understreger betydningen af interoperabilitet mellem de forskellige medlemsstaters og Den europæiske Unions offentlige forvaltninger som led i den overordnede modernisering af den offentlige sektor i EU samt fællesskabsorganer med henblik på at nå målene i Europa 2020-strategien og flagskibsprogrammet »En digital dagsorden for Europa« (2); |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af interoperabilitet mellem de forskellige medlemsstaters og Den europæiske Unions offentlige forvaltninger som led i den overordnede modernisering af den offentlige sektor i EU samt fællesskabsorganer med henblik på at nå målene i Europa 2020-strategien og flagskibsprogrammet »En digital dagsorden for Europa« (2);

| 4. | konstaterer, at EU har vist sit stærke engagement i interoperabilitetsprogrammerne, siden de blev introduceret i 1995 (3), og at de forskellige EU-organer har vurderet sådanne aktiviteter positivt (4) og opfordrer til, at dette engagement opretholdes og til at processen for yderligere modernisering af de offentlige forvaltninger fortsætter med det formål at fremme god forvaltningspraksis og lette interaktionen på tværs af grænser og sektorer; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at EU har vist sit stærke engagement i interoperabilitetsprogrammerne, siden de blev introduceret i 1995 (3), og at de forskellige EU-organer har vurderet sådanne aktiviteter positivt (4) og opfordrer til, at dette engagement opretholdes og til at processen for yderligere modernisering af de offentlige forvaltninger fortsætter med det formål at fremme god forvaltningspraksis og lette interaktionen på tværs af grænser og sektorer;

| 5. | glæder sig over konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.—25. oktober 2013, hvori det blev foreslået, at moderniseringen af de offentlige forvaltninger skal fortsætte med særlig vægt på elektroniske tjenester som e-forvaltning, e-sundhed, e-fakturering og e-udbud, og som understregede behovet for at sikre interoperabilitet mellem sådanne tjenester, hvilket fører til flere og bedre digitale tjenester for borgere og virksomheder i hele EU samt omkostningsbesparelser og øget effektivitet, gennemsigtighed og servicekvalitet i den offentlige sektor; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.—25. oktober 2013, hvori det blev foreslået, at moderniseringen af de offentlige forvaltninger skal fortsætte med særlig vægt på elektroniske tjenester som e-forvaltning, e-sundhed, e-fakturering og e-udbud, og som understregede behovet for at sikre interoperabilitet mellem sådanne tjenester, hvilket fører til flere og bedre digitale tjenester for borgere og virksomheder i hele EU samt omkostningsbesparelser og øget effektivitet, gennemsigtighed og servicekvalitet i den offentlige sektor;

| 6. | ønsker at fremhæve resultaterne i Kommissionens årlige vækstundersøgelser fra 2011, 2012 og 2013, som viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne og vækst, og det understreger derfor betydningen af rettidig og fuld modernisering af de offentlige forvaltninger; |
| --- | --- |

6.

ønsker at fremhæve resultaterne i Kommissionens årlige vækstundersøgelser fra 2011, 2012 og 2013, som viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne og vækst, og det understreger derfor betydningen af rettidig og fuld modernisering af de offentlige forvaltninger;

| 7. | understreger, at over 1 00  000 lokale og regionale myndigheder fra alle 28 medlemsstater samt andre lande, der er direkte berørt af EU-lovgivningen, er de største udbydere af serviceydelser til borgere og virksomheder, og deres stemmer skal høres og tages til efterretning, når der udformes initiativer, der påvirker den offentlige levering af serviceydelser; |
| --- | --- |

7.

understreger, at over 1 00  000 lokale og regionale myndigheder fra alle 28 medlemsstater samt andre lande, der er direkte berørt af EU-lovgivningen, er de største udbydere af serviceydelser til borgere og virksomheder, og deres stemmer skal høres og tages til efterretning, når der udformes initiativer, der påvirker den offentlige levering af serviceydelser;

| 8. | bifalder forslaget til program for interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (ISA2), som det også ser som et skridt hen imod gennemførelsen af det europæiske digitale marked (5). Regionsudvalget understreger dog, hvor vigtigt det er at sikre, at dette harmonerer med andre relevante politikområder som det europæiske semester, Horisont 2020-programmet, Connecting Europe-faciliteten (CEF), den digitale dagsorden for Europas anden søjle om interoperabilitet og standarder, den europæiske interoperabilitetsstrategi, den europæiske interoperabilitetsramme og disses fremtidige opdateringer med henblik på at opnå størst mulig sammenhæng og synergi. |
| --- | --- |

8.

bifalder forslaget til program for interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (ISA2), som det også ser som et skridt hen imod gennemførelsen af det europæiske digitale marked (5). Regionsudvalget understreger dog, hvor vigtigt det er at sikre, at dette harmonerer med andre relevante politikområder som det europæiske semester, Horisont 2020-programmet, Connecting Europe-faciliteten (CEF), den digitale dagsorden for Europas anden søjle om interoperabilitet og standarder, den europæiske interoperabilitetsstrategi, den europæiske interoperabilitetsramme og disses fremtidige opdateringer med henblik på at opnå størst mulig sammenhæng og synergi.

Interoperabilitet i offentlige forvaltninger i EU

| 9. | Det Europæiske Regionsudvalg noterer sig resultaterne af undersøgelser, der viser, at der er lang vej endnu, før medlemsstaternes regeringer kan garantere virksomheder og borgere nem adgang til offentlige onlinetjenester selv i deres egen medlemsstat (indikatoren ligger p.t. på 72 % af alle tjenester), og tilgængeligheden af grænseoverskridende offentlige tjenesteydelser til statsborgere fra et andet EU-land når kun op på under halvdelen af tjenesterne (42 %) (6); |
| --- | --- |

9.

Det Europæiske Regionsudvalg noterer sig resultaterne af undersøgelser, der viser, at der er lang vej endnu, før medlemsstaternes regeringer kan garantere virksomheder og borgere nem adgang til offentlige onlinetjenester selv i deres egen medlemsstat (indikatoren ligger p.t. på 72 % af alle tjenester), og tilgængeligheden af grænseoverskridende offentlige tjenesteydelser til statsborgere fra et andet EU-land når kun op på under halvdelen af tjenesterne (42 %) (6);

| 10. | understreger, hvor vigtigt EU-niveauet er i forbindelse med koordinering og udformning af retningslinjer for god praksis på nye områder som elektroniske offentlige tjenester og den dertil knyttede grænseoverskridende interoperabilitet; |
| --- | --- |

10.

understreger, hvor vigtigt EU-niveauet er i forbindelse med koordinering og udformning af retningslinjer for god praksis på nye områder som elektroniske offentlige tjenester og den dertil knyttede grænseoverskridende interoperabilitet;

| 11. | påpeger fordelene i form at lavere omkostninger, genanvendelighed af og fleksibilitet i slutproduktet leveret ved brug af åbne standarder; |
| --- | --- |

11.

påpeger fordelene i form at lavere omkostninger, genanvendelighed af og fleksibilitet i slutproduktet leveret ved brug af åbne standarder;

| 12. | opfordrer derfor til at sikre fuld interoperabilitet på tværs af sektorer og grænser mellem EU's og medlemsstaternes e-tjenester på nationalt, regionalt og lokalt niveau, hvorved alle interesserede lande får adgang til dette system, når det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

12.

opfordrer derfor til at sikre fuld interoperabilitet på tværs af sektorer og grænser mellem EU's og medlemsstaternes e-tjenester på nationalt, regionalt og lokalt niveau, hvorved alle interesserede lande får adgang til dette system, når det er hensigtsmæssigt;

| 13. | glæder sig over, at forslaget til afgørelse bygger på e-samhørighedsinitiativet, som sigter på at forenkle og strømline gennemførelsen af samhørighedspolitikken i perioden 2014-2020 via elektronisk udveksling af informationer mellem ydelsesmodtagere og de relevante organer; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over, at forslaget til afgørelse bygger på e-samhørighedsinitiativet, som sigter på at forenkle og strømline gennemførelsen af samhørighedspolitikken i perioden 2014-2020 via elektronisk udveksling af informationer mellem ydelsesmodtagere og de relevante organer;

| 14. | er enig i den forsigtige tilgang, der kommer til udtryk i forslaget til afgørelse, vedrørende det forhold, at en sektorspecifik tilgang til interoperabilitet medfører risiko for, at vedtagelsen af forskellige eller inkompatible løsninger på nationalt eller sektorplan vil skabe nye e-barrierer, der er en hæmsko for et velfungerende indre marked, den dertil hørende frie bevægelighed og den markedsmæssige konkurrenceevne; |
| --- | --- |

14.

er enig i den forsigtige tilgang, der kommer til udtryk i forslaget til afgørelse, vedrørende det forhold, at en sektorspecifik tilgang til interoperabilitet medfører risiko for, at vedtagelsen af forskellige eller inkompatible løsninger på nationalt eller sektorplan vil skabe nye e-barrierer, der er en hæmsko for et velfungerende indre marked, den dertil hørende frie bevægelighed og den markedsmæssige konkurrenceevne;

| 15. | bifalder tilsagnet i ISA2-programmet om at fremme og, hvor det er hensigtsmæssigt, støtte den delvise eller fulde standardisering af de eksisterende interoperabilitetsløsninger og støtter, at dette gøres i samarbejde med andre standardiseringsaktiviteter på EU-plan og i de europæiske og andre internationale standardiseringsorganisationer; |
| --- | --- |

15.

bifalder tilsagnet i ISA2-programmet om at fremme og, hvor det er hensigtsmæssigt, støtte den delvise eller fulde standardisering af de eksisterende interoperabilitetsløsninger og støtter, at dette gøres i samarbejde med andre standardiseringsaktiviteter på EU-plan og i de europæiske og andre internationale standardiseringsorganisationer;

| 16. | bemærker, at interoperabilitetslovgivningen bør udvides til at omfatte borgere og virksomheder (7), og beder derfor om, at ISA2-programmet gøres mere åbent for ikke-statslige sektorer; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at interoperabilitetslovgivningen bør udvides til at omfatte borgere og virksomheder (7), og beder derfor om, at ISA2-programmet gøres mere åbent for ikke-statslige sektorer;

| 17. | henleder opmærksomheden på, hvor stor tillid der er til cloud computing-tjenester (8), men påpeger, at der på grund af denne tjenestes fysiske natur bør gives topprioritet til spørgsmål som sikker og integral drift af interoperable systemer; |
| --- | --- |

17.

henleder opmærksomheden på, hvor stor tillid der er til cloud computing-tjenester (8), men påpeger, at der på grund af denne tjenestes fysiske natur bør gives topprioritet til spørgsmål som sikker og integral drift af interoperable systemer;

| 18. | understreger, at interoperabilitet inden for e-forvaltning ikke kun kræver systemkompatibilitet (M2M-løsninger), men også, at de offentlige myndigheder evner at arbejde tæt sammen med informationssystemer samt at der er offentlig bevidsthed om de muligheder, sådanne systemer rummer; derfor foreslår Regionsudvalget at tilføje menneskelig kapacitetsopbygning, dvs. både it-færdigheder og sprogkundskaber, og oplysningskampagner som komponenter til ISA2-programmet som foreslået i andre lovgivninger (9). |
| --- | --- |

18.

understreger, at interoperabilitet inden for e-forvaltning ikke kun kræver systemkompatibilitet (M2M-løsninger), men også, at de offentlige myndigheder evner at arbejde tæt sammen med informationssystemer samt at der er offentlig bevidsthed om de muligheder, sådanne systemer rummer; derfor foreslår Regionsudvalget at tilføje menneskelig kapacitetsopbygning, dvs. både it-færdigheder og sprogkundskaber, og oplysningskampagner som komponenter til ISA2-programmet som foreslået i andre lovgivninger (9).

Anvendelsesområde

| 19. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det foreslåede ISA2-programs anvendelsesområde, som vil omfatte alle forvaltningsniveauer: EU-niveauet og nationale, regionale og lokale niveauer, og der gives tilsagn i programmet om, at det vigtigt, at der tages højde for disses respektive behov samt for borgernes og virksomhedernes behov, hvor det er relevant (10); |
| --- | --- |

19.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det foreslåede ISA2-programs anvendelsesområde, som vil omfatte alle forvaltningsniveauer: EU-niveauet og nationale, regionale og lokale niveauer, og der gives tilsagn i programmet om, at det vigtigt, at der tages højde for disses respektive behov samt for borgernes og virksomhedernes behov, hvor det er relevant (10);

| 20. | bemærker, at Kommissionen i en række ministerielle erklæringer (11) er blevet opfordret til at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at gennemføre interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser og sektorer, som vil gøre det muligt at opnå mere effektive og sikre offentlige tjenester; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at Kommissionen i en række ministerielle erklæringer (11) er blevet opfordret til at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at gennemføre interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser og sektorer, som vil gøre det muligt at opnå mere effektive og sikre offentlige tjenester;

| 21. | bifalder derfor, at der stilles udviklede interoperabilitetsløsninger til rådighed for andre EU-institutioner og -organer samt nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder til ubegrænset brug, hvilket letter deres interaktion på tværs af grænser og sektorer (12); |
| --- | --- |

21.

bifalder derfor, at der stilles udviklede interoperabilitetsløsninger til rådighed for andre EU-institutioner og -organer samt nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder til ubegrænset brug, hvilket letter deres interaktion på tværs af grænser og sektorer (12);

| 22. | konstaterer med glæde, at ISA2 åbnes for landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlandene som redskab til at fremme deres integration i forhold til EU; foreslår dog at ISA2-finansieringen, under hensyntagen til eventuel interesse fra andre partnerstater og potentialet til at sprede kendskabet til gode forvaltningsinitativer, åbnes for andre partnerstater, primært dem, som er involveret i Østpartnerskabet eller Euro-Middelhavspartnerskaberne; |
| --- | --- |

22.

konstaterer med glæde, at ISA2 åbnes for landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlandene som redskab til at fremme deres integration i forhold til EU; foreslår dog at ISA2-finansieringen, under hensyntagen til eventuel interesse fra andre partnerstater og potentialet til at sprede kendskabet til gode forvaltningsinitativer, åbnes for andre partnerstater, primært dem, som er involveret i Østpartnerskabet eller Euro-Middelhavspartnerskaberne;

| 23. | finder ikke desto mindre bestemmelsen om, at nationale myndigheder kun kan få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), noget begrænset og udefineret og opfordrer til en nærmere uddybning af dette forslag. |
| --- | --- |

23.

finder ikke desto mindre bestemmelsen om, at nationale myndigheder kun kan få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), noget begrænset og udefineret og opfordrer til en nærmere uddybning af dette forslag.

Koordination af fremskridt til sikring af interoperabilitet

| 24. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at der er sket fremskridt i retning af interoperabilitet for europæiske offentlige myndigheder via indførelsen af den europæiske interoperabilitetsstrategi (EIS) og den europæiske interoperabilitetsramme (EIF) og foreslår, at Kommissionen regelmæssigt skal aflægge rapport om omfanget af interoperabilitet i de offentlige myndigheder i medlemsstaterne, EØS-landene og kandidatlandene samt levere analyser på tværs af sektorerne, hvorved der sættes fokus på god praksis fokus, og den åbne koordineringsmetode gennemføres på dette område; |
| --- | --- |

24.

Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at der er sket fremskridt i retning af interoperabilitet for europæiske offentlige myndigheder via indførelsen af den europæiske interoperabilitetsstrategi (EIS) og den europæiske interoperabilitetsramme (EIF) og foreslår, at Kommissionen regelmæssigt skal aflægge rapport om omfanget af interoperabilitet i de offentlige myndigheder i medlemsstaterne, EØS-landene og kandidatlandene samt levere analyser på tværs af sektorerne, hvorved der sættes fokus på god praksis fokus, og den åbne koordineringsmetode gennemføres på dette område;

| 25. | opfordrer til, at de nuværende forandringer i de offentlige forvaltningers e-tjenesters tværsektorielle og grænseoverskridende interoperabilitet på EU-plan, men også på lokalt og regionalt plan, medtages som en af de indikatorer, der skal udvikles i det rullende arbejdsprogram med henblik på at måle virkningen af programmet; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at de nuværende forandringer i de offentlige forvaltningers e-tjenesters tværsektorielle og grænseoverskridende interoperabilitet på EU-plan, men også på lokalt og regionalt plan, medtages som en af de indikatorer, der skal udvikles i det rullende arbejdsprogram med henblik på at måle virkningen af programmet;

| 26. | foreslår i lyset af de meget få svar, der kom fra medlemsstaterne under høringerne om ISA2-programmet (13), at Kommissionen sætter ind på at inddrage medlemsstaterne såvel som de subnationale myndigheder nærmere i revisionen af ISA2-programmet; |
| --- | --- |

26.

foreslår i lyset af de meget få svar, der kom fra medlemsstaterne under høringerne om ISA2-programmet (13), at Kommissionen sætter ind på at inddrage medlemsstaterne såvel som de subnationale myndigheder nærmere i revisionen af ISA2-programmet;

| 27. | glæder sig over henvisningen til flersprogethed som et af nøgleprincipperne i ISA2-programmet (14) og opfordrer Kommissionen til at være behørigt opmærksom på, at der udvikles flersprogede løsninger, som giver slutbrugerne større muligheder for at bruge løsninger på deres eget sprog; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over henvisningen til flersprogethed som et af nøgleprincipperne i ISA2-programmet (14) og opfordrer Kommissionen til at være behørigt opmærksom på, at der udvikles flersprogede løsninger, som giver slutbrugerne større muligheder for at bruge løsninger på deres eget sprog;

| 28. | foreslår, i lyset af mulighederne for misbrug af lagrede og behandlede data samt de sociale og politiske følgevirkninger, eksplicit at nævne sikker brug som et af hovedprincipperne gældende for alle aktioner, der finansieres af ISA2-programmet; |
| --- | --- |

28.

foreslår, i lyset af mulighederne for misbrug af lagrede og behandlede data samt de sociale og politiske følgevirkninger, eksplicit at nævne sikker brug som et af hovedprincipperne gældende for alle aktioner, der finansieres af ISA2-programmet;

| 29. | eftersom gennemførelsen af aktionerne i programmerne forud for ISA2-programmet ofte var hæmmet af besværlige offentlige indkøbsprocedurer, beder det Kommissionen om at finde mulige forbedringer på dette område, hvilket også ville gøre det muligt at efterleve principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning og valuta for pengene; |
| --- | --- |

29.

eftersom gennemførelsen af aktionerne i programmerne forud for ISA2-programmet ofte var hæmmet af besværlige offentlige indkøbsprocedurer, beder det Kommissionen om at finde mulige forbedringer på dette område, hvilket også ville gøre det muligt at efterleve principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning og valuta for pengene;

| 30. | henviser til sin ofte udtrykte støtte til udviklingen af de nye fælles rammer i forslaget til afgørelse om ISA2 og efterlyser en mere ressourceeffektiv tilgang, hvor der primært fokuseres på at opdatere og udvide de nuværende infrastrukturer i stedet for at skabe nye; |
| --- | --- |

30.

henviser til sin ofte udtrykte støtte til udviklingen af de nye fælles rammer i forslaget til afgørelse om ISA2 og efterlyser en mere ressourceeffektiv tilgang, hvor der primært fokuseres på at opdatere og udvide de nuværende infrastrukturer i stedet for at skabe nye;

| 31. | erklærer, at forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, men påpeger samtidig, at reel inddragelse af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder i ISA2 bliver af afgørende betydning for fuld opfyldelse af målsætningerne og for at sikre, at nærhedsprincippet til stadighed overholdes under gennemførelsen af programmet; |
| --- | --- |

31.

erklærer, at forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, men påpeger samtidig, at reel inddragelse af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder i ISA2 bliver af afgørende betydning for fuld opfyldelse af målsætningerne og for at sikre, at nærhedsprincippet til stadighed overholdes under gennemførelsen af programmet;

| 32. | konstaterer derfor behovet for tæt interaktion med alle offentlige myndighedsniveauer, især med det myndighedsniveau, der befinder sig nærmest på borgerne og som udbyder den bredeste vifte af serviceydelser, dvs. de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

32.

konstaterer derfor behovet for tæt interaktion med alle offentlige myndighedsniveauer, især med det myndighedsniveau, der befinder sig nærmest på borgerne og som udbyder den bredeste vifte af serviceydelser, dvs. de lokale og regionale myndigheder;

| 33. | bifalder ambitionen om at begrænse ISA2-interventionen til tilfælde, hvor der er en påviselig europæisk merværdi, og som yder et konkret bidrag til at styrke og gennemføre EU's politikker og lovgivning, hvilket skaber høj synergi via koordinering på tværs af grænser og sektorer. |
| --- | --- |

33.

bifalder ambitionen om at begrænse ISA2-interventionen til tilfælde, hvor der er en påviselig europæisk merværdi, og som yder et konkret bidrag til at styrke og gennemføre EU's politikker og lovgivning, hvilket skaber høj synergi via koordinering på tværs af grænser og sektorer.

II.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Præambel, Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (20) | Sikkerhed i forbindelse med dataanvendelse og datalagring i skyen er et andet område, som bør være omfattet af ISA2. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(20)

Sikkerhed i forbindelse med dataanvendelse og datalagring i skyen er et andet område, som bør være omfattet af ISA2.

Anbefalet ændring 2

Præambel, Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (28) | Forordning (EU) nr. 1303/2013 har et tematisk mål om »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter og effektiv offentlig forvaltning«. I denne forbindelse bør ISA2-programmet samordnes med programmer og initiativer, som bidrager til moderniseringen af offentlige myndigheder som f.eks. DAE og relaterede netværk som f.eks. netværket for europæiske offentlige myndigheder (EUPAN), og stræbe efter synergier med dem. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(28)

Forordning (EU) nr. 1303/2013 har et tematisk mål om »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter og effektiv offentlig forvaltning«. I denne forbindelse bør ISA2-programmet samordnes med programmer og initiativer, som bidrager til moderniseringen af offentlige myndigheder som f.eks. DAE og relaterede netværk som f.eks. netværket for europæiske offentlige myndigheder (EUPAN), og stræbe efter synergier med dem.

| (28) | Forordning (EU) nr. 1303/2013 har et tematisk mål om »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter og effektiv offentlig forvaltning«. I denne forbindelse bør ISA2-programmet samordnes med programmer og initiativer, som bidrager til moderniseringen af offentlige myndigheder som f.eks. DAE og relaterede netværk som f.eks. netværket for europæiske offentlige myndigheder (EUPAN), og stræbe efter synergier med dem og bidrage til opbygning af personalekapacitet i de offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

(28)

Forordning (EU) nr. 1303/2013 har et tematisk mål om »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter og effektiv offentlig forvaltning«. I denne forbindelse bør ISA2-programmet samordnes med programmer og initiativer, som bidrager til moderniseringen af offentlige myndigheder som f.eks. DAE og relaterede netværk som f.eks. netværket for europæiske offentlige myndigheder (EUPAN), og stræbe efter synergier med dem og bidrage til opbygning af personalekapacitet i de offentlige myndigheder.

Begrundelse

Interoperabilitet lykkes kun, hvis de offentlige myndigheder, som forventes at gennemføre den, har kapacitet til at gøre det, hvilket ikke er tilfældet i øjeblikket.

Anbefalet ændring 3

Præambel, Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (29) | Interoperabilitet mellem europæiske offentlige myndigheder vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-niveauet og nationale, regionale og lokale niveauer. Derfor er det vigtigt, at der i løsningerne tages højde for de respektive behov samt for borgernes og virksomhedernes behov, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(29)

Interoperabilitet mellem europæiske offentlige myndigheder vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-niveauet og nationale, regionale og lokale niveauer. Derfor er det vigtigt, at der i løsningerne tages højde for de respektive behov samt for borgernes og virksomhedernes behov, hvor det er relevant.

| (29) | Interoperabilitet mellem europæiske offentlige myndigheder vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-niveauet og nationale, regionale og lokale niveauer. Derfor er det vigtigt, at der i løsningerne tages højde for de respektive behov samt for borgernes og virksomhedernes behov, hvor det er relevant. De lokale og regionale myndigheder skal inddrages tæt i evalueringen af ISA2. |
| --- | --- |

(29)

Interoperabilitet mellem europæiske offentlige myndigheder vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-niveauet og nationale, regionale og lokale niveauer. Derfor er det vigtigt, at der i løsningerne tages højde for de respektive behov samt for borgernes og virksomhedernes behov, hvor det er relevant. De lokale og regionale myndigheder skal inddrages tæt i evalueringen af ISA2.

Begrundelse

Eftersom de lokale og regionale myndigheder deltager i programmet og dets gennemførelse, må de også inddrages i evalueringen af det, fordi de kan have andre erfaringer end de andre deltagere.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (30) | Nationale myndigheder kan få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF). Et tæt samarbejde under ISA2-programmet bør maksimere de forventede fordele fra sådanne instrumenter ved at sikre, at de finansierede projekter tilpasses EU-dækkende interoperabilitetsrammer og -specifikationer såsom EIF. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(30)

Nationale myndigheder kan få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF). Et tæt samarbejde under ISA2-programmet bør maksimere de forventede fordele fra sådanne instrumenter ved at sikre, at de finansierede projekter tilpasses EU-dækkende interoperabilitetsrammer og -specifikationer såsom EIF.

| (30) | Nationale, regionale og lokale myndigheder kan få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF). Et tæt samarbejde under ISA2-programmet bør maksimere de forventede fordele fra sådanne instrumenter ved at sikre, at de finansierede projekter tilpasses EU-dækkende interoperabilitetsrammer og -specifikationer såsom EIF. |
| --- | --- |

(30)

Nationale, regionale og lokale myndigheder kan få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF). Et tæt samarbejde under ISA2-programmet bør maksimere de forventede fordele fra sådanne instrumenter ved at sikre, at de finansierede projekter tilpasses EU-dækkende interoperabilitetsrammer og -specifikationer såsom EIF.

Anbefalet ændring 5

Præambel, Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (32) | Det bør overvejes, om der kan anvendes førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA2-programmet, og om der kan vedtages og fortsat gennemføres løsninger under programmet i de pågældende lande. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(32)

Det bør overvejes, om der kan anvendes førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA2-programmet, og om der kan vedtages og fortsat gennemføres løsninger under programmet i de pågældende lande.

| (32) | Det bør overvejes, om der kan anvendes førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA2-programmet, og om der kan vedtages og fortsat gennemføres løsninger under programmet i de pågældende lande. For at tilskynde lande fra Østpartnerskabet og Euro-Middelhavspartnerskabet til at indføre europæiske standarder for interoperabilitet, bør der være visse muligheder for ISA2-finansiering for de lande, som ønsker at deltage. |
| --- | --- |

(32)

Det bør overvejes, om der kan anvendes førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA2-programmet, og om der kan vedtages og fortsat gennemføres løsninger under programmet i de pågældende lande. For at tilskynde lande fra Østpartnerskabet og Euro-Middelhavspartnerskabet til at indføre europæiske standarder for interoperabilitet, bør der være visse muligheder for ISA2-finansiering for de lande, som ønsker at deltage.

Anbefalet ændring 6

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| I denne afgørelse forstås ved: | I denne afgørelse forstås ved: |
| (1) | »interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive informations- og kommunikationsteknologiske (ikt-) systemer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

I denne afgørelse forstås ved:

I denne afgørelse forstås ved:

(1)

»interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive informations- og kommunikationsteknologiske (ikt-) systemer

| (1) | »interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive informations- og kommunikationsteknologiske (ikt-) systemer |
| --- | --- |

(1)

»interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive informations- og kommunikationsteknologiske (ikt-) systemer

| (2) | »europæiske offentlige myndigheder«: offentlige myndigheder på EU-, nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

(2)

| (2) | »interoperabilitetsløsninger«: fælles rammer, fælles tjenester og generelle værktøjer, som fremmer samarbejdet mellem adskilte og forskelligartede organisationer, og som finansieres og udvikles af ISA2-programmet alene eller udvikles i samarbejde med andre EU-initiativer, baseret på europæiske offentlige myndigheders identificerede krav at fungere som en |
| --- | --- |

(2)

»interoperabilitetsløsninger«: fælles rammer, fælles tjenester og generelle værktøjer, som fremmer samarbejdet mellem adskilte og forskelligartede organisationer, og som finansieres og udvikles af ISA2-programmet alene eller udvikles i samarbejde med andre EU-initiativer, baseret på europæiske offentlige myndigheders identificerede krav at fungere som en

| (2
  3) | »interoperabilitetsløsninger«: fælles rammer, fælles tjenester og generelle værktøjer, som fremmer samarbejdet mellem adskilte og forskelligartede organisationer, og som finansieres og udvikles af ISA2-programmet alene eller udvikles i samarbejde med andre EU-initiativer, baseret på europæiske offentlige myndigheders identificerede krav at fungere som en |
| --- | --- |

(2
  3)

»interoperabilitetsløsninger«: fælles rammer, fælles tjenester og generelle værktøjer, som fremmer samarbejdet mellem adskilte og forskelligartede organisationer, og som finansieres og udvikles af ISA2-programmet alene eller udvikles i samarbejde med andre EU-initiativer, baseret på europæiske offentlige myndigheders identificerede krav at fungere som en

| (3) | »løsningsinkubator«: at udvikle eller støtte interoperabilitetsløsninger i pilotfasen, før de bliver operationelle i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer at fungere som |
| --- | --- |

(3)

»løsningsinkubator«: at udvikle eller støtte interoperabilitetsløsninger i pilotfasen, før de bliver operationelle i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer at fungere som

| (3
  4) | »løsningsinkubator«: at udvikle eller støtte interoperabilitetsløsninger i pilotfasen, før de bliver operationelle i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer at fungere som |
| --- | --- |

(3
  4)

»løsningsinkubator«: at udvikle eller støtte interoperabilitetsløsninger i pilotfasen, før de bliver operationelle i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer at fungere som

| (4) | »løsningsbro«: at videreudvikle og støtte fuldt operationelle interoperabilitetsløsninger, før de leveres i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer |
| --- | --- |

(4)

»løsningsbro«: at videreudvikle og støtte fuldt operationelle interoperabilitetsløsninger, før de leveres i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer

| (4
  5) | »løsningsbro«: at videreudvikle og støtte fuldt operationelle interoperabilitetsløsninger, før de leveres i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer |
| --- | --- |

(4
  5)

»løsningsbro«: at videreudvikle og støtte fuldt operationelle interoperabilitetsløsninger, før de leveres i henhold til andre EU-programmer eller -initiativer

| (5) | »fælles referencerammer«: specifikationer, standarder, metoder, retningslinjer, fælles semantiske elementer og lignende fremgangsmåder og dokumenter |
| --- | --- |

(5)

»fælles referencerammer«: specifikationer, standarder, metoder, retningslinjer, fælles semantiske elementer og lignende fremgangsmåder og dokumenter

| (5
  6) | »fælles referencerammer«: specifikationer, standarder, metoder, retningslinjer, fælles semantiske elementer og lignende fremgangsmåder og dokumenter |
| --- | --- |

(5
  6)

»fælles referencerammer«: specifikationer, standarder, metoder, retningslinjer, fælles semantiske elementer og lignende fremgangsmåder og dokumenter

| (6) | »fælles tjenester«: den organisatoriske og tekniske evne til at levere et fælles resultat til brugerne, herunder operationelle systemer, applikationer og digitale infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder, og deres understøttende operationelle styring |
| --- | --- |

(6)

»fælles tjenester«: den organisatoriske og tekniske evne til at levere et fælles resultat til brugerne, herunder operationelle systemer, applikationer og digitale infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder, og deres understøttende operationelle styring

| (6
  7) | »fælles tjenester«: den organisatoriske og tekniske evne til at levere et fælles resultat til brugerne, herunder operationelle systemer, applikationer og digitale infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder, og deres understøttende operationelle styring |
| --- | --- |

(6
  7)

»fælles tjenester«: den organisatoriske og tekniske evne til at levere et fælles resultat til brugerne, herunder operationelle systemer, applikationer og digitale infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder, og deres understøttende operationelle styring

| (7) | »generelle værktøjer«: systemer, referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme samt generelle komponenter, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder |
| --- | --- |

(7)

»generelle værktøjer«: systemer, referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme samt generelle komponenter, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder

| (7
  8) | »generelle værktøjer«: systemer, referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme samt generelle komponenter, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder |
| --- | --- |

(7
  8)

»generelle værktøjer«: systemer, referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme samt generelle komponenter, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder

| (8) | »aktioner«: projekter og løsninger, som allerede har nået deres operationelle fase, og ledsageforanstaltninger |
| --- | --- |

(8)

»aktioner«: projekter og løsninger, som allerede har nået deres operationelle fase, og ledsageforanstaltninger

| (8
  9) | »aktioner«: projekter og løsninger, som allerede har nået deres operationelle fase, og ledsageforanstaltninger |
| --- | --- |

(8
  9)

»aktioner«: projekter og løsninger, som allerede har nået deres operationelle fase, og ledsageforanstaltninger

| (9) | »projekt«: en tidsbegrænset sekvens af veldefinerede opgaver, der skal opfylde identificerede brugerbehov gennem en faseopdelt fremgangsmåde |
| --- | --- |

(9)

»projekt«: en tidsbegrænset sekvens af veldefinerede opgaver, der skal opfylde identificerede brugerbehov gennem en faseopdelt fremgangsmåde

| (9
  10) | »projekt«: en tidsbegrænset sekvens af veldefinerede opgaver, der skal opfylde identificerede brugerbehov gennem en faseopdelt fremgangsmåde |
| --- | --- |

(9
  10)

»projekt«: en tidsbegrænset sekvens af veldefinerede opgaver, der skal opfylde identificerede brugerbehov gennem en faseopdelt fremgangsmåde

| (10) | »ledsageforanstaltninger«:






  — | strategiske og bevidstgørende foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

(10)

»ledsageforanstaltninger«:

—

strategiske og bevidstgørende foranstaltninger

| — | foranstaltninger til støtte for forvaltningen af ISA2-programmet |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til støtte for forvaltningen af ISA2-programmet

| — | foranstaltninger vedrørende erfaringsdeling og udveksling og fremme af god praksis |
| --- | --- |

—

foranstaltninger vedrørende erfaringsdeling og udveksling og fremme af god praksis

| — | foranstaltninger til fremme af genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger

| — | foranstaltninger rettet mod opbygning af fællesskaber og fremme af kapacitet |
| --- | --- |

—

foranstaltninger rettet mod opbygning af fællesskaber og fremme af kapacitet

| — | foranstaltninger rettet mod etablering af synergier med initiativer, som er relevante for interoperabilitet på andre af EU's politikområder |
| --- | --- |

—

foranstaltninger rettet mod etablering af synergier med initiativer, som er relevante for interoperabilitet på andre af EU's politikområder

| (10
  11) | »ledsageforanstaltninger«:






  — | strategiske og bevidstgørende foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

(10
  11)

»ledsageforanstaltninger«:

—

strategiske og bevidstgørende foranstaltninger

| — | foranstaltninger til støtte for forvaltningen af ISA2-programmet |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til støtte for forvaltningen af ISA2-programmet

| — | foranstaltninger vedrørende erfaringsdeling og udveksling og fremme af god praksis |
| --- | --- |

—

foranstaltninger vedrørende erfaringsdeling og udveksling og fremme af god praksis

| — | foranstaltninger til fremme af genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger

| — | foranstaltninger rettet mod opbygning af fællesskaber og fremme af kapacitet |
| --- | --- |

—

foranstaltninger rettet mod opbygning af fællesskaber og fremme af kapacitet

| — | foranstaltninger rettet mod etablering af synergier med initiativer, som er relevante for interoperabilitet på andre af EU's politikområder |
| --- | --- |

—

foranstaltninger rettet mod etablering af synergier med initiativer, som er relevante for interoperabilitet på andre af EU's politikområder

| (11) | »europæisk interoperabilitetsreferencearkitektur (EIRA)«: en arkitektur af generel struktur, som forener et sæt af principper og retningslinjer for gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

(11)

»europæisk interoperabilitetsreferencearkitektur (EIRA)«: en arkitektur af generel struktur, som forener et sæt af principper og retningslinjer for gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger i Den Europæiske Union

| (11
  12) | »europæisk interoperabilitetsreferencearkitektur (EIRA)«: en arkitektur af generel struktur, som forener et sæt af principper og retningslinjer for gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

(11
  12)

»europæisk interoperabilitetsreferencearkitektur (EIRA)«: en arkitektur af generel struktur, som forener et sæt af principper og retningslinjer for gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger i Den Europæiske Union

| (12) | »europæisk interoperabilitetskartografi (EIC)«: en samling af interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, som stilles til rådighed af EU-institutioner og -medlemsstater, og som præsenteres i et fælles format og opfylder bestemte kriterier for genanvendelighed og interoperabiblitet, som kan opføres i EIRA. |
| --- | --- |

(12)

»europæisk interoperabilitetskartografi (EIC)«: en samling af interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, som stilles til rådighed af EU-institutioner og -medlemsstater, og som præsenteres i et fælles format og opfylder bestemte kriterier for genanvendelighed og interoperabiblitet, som kan opføres i EIRA.

| (12
  13) | »europæisk interoperabilitetskartografi (EIC)«: en samling af interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, som stilles til rådighed af EU-institutioner og -medlemsstater, og som præsenteres i et fælles format og opfylder bestemte kriterier for genanvendelighed og interoperabiblitet, som kan opføres i EIRA. |
| --- | --- |

(12
  13)

»europæisk interoperabilitetskartografi (EIC)«: en samling af interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, som stilles til rådighed af EU-institutioner og -medlemsstater, og som præsenteres i et fælles format og opfylder bestemte kriterier for genanvendelighed og interoperabiblitet, som kan opføres i EIRA.

Anbefalet ændring 7

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| ISA2-programmet støtter og fremmer: | ISA2-programmet støtter og fremmer: |
| a) | vurdering, forbedring, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

ISA2-programmet støtter og fremmer:

ISA2-programmet støtter og fremmer:

a)

vurdering, forbedring, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer

| a) | vurdering, forbedring, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer |
| --- | --- |

a)

vurdering, forbedring, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer

| b) | udvikling, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af nye interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer |
| --- | --- |

b)

udvikling, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af nye interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer

| b) | udvikling, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af nye interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer |
| --- | --- |

b)

udvikling, etablering, industrialisering, drift og genanvendelse af nye interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser eller sektorer

| c) | vurdering af ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget EU-lovgivning |
| --- | --- |

c)

vurdering af ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget EU-lovgivning

| c) | vurdering af ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget EU-lovgivning |
| --- | --- |

c)

vurdering af ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget EU-lovgivning

| d) | identifikation af lovgivningshuller, som skader interoperabiliteten mellem europæiske offentlige myndigheder |
| --- | --- |

d)

identifikation af lovgivningshuller, som skader interoperabiliteten mellem europæiske offentlige myndigheder

| d) | identifikation af lovgivningshuller, som skader interoperabiliteten mellem europæiske offentlige myndigheder |
| --- | --- |

d)

identifikation af lovgivningshuller, som skader interoperabiliteten mellem europæiske offentlige myndigheder

| e) | etablering, vedligeholdelse og forbedring af EIRA |
| --- | --- |

e)

etablering, vedligeholdelse og forbedring af EIRA

| e) | etablering, vedligeholdelse og forbedring af EIRA |
| --- | --- |

e)

etablering, vedligeholdelse og forbedring af EIRA

| f) | etablering og vedligeholdelse af EIC som et instrument til at lette genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger og til at identificere de områder, hvor sådanne løsninger fortsat mangler |
| --- | --- |

f)

etablering og vedligeholdelse af EIC som et instrument til at lette genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger og til at identificere de områder, hvor sådanne løsninger fortsat mangler

| f) | etablering og vedligeholdelse af EIC som et instrument til at lette genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger og til at identificere de områder, hvor sådanne løsninger fortsat mangler |
| --- | --- |

f)

etablering og vedligeholdelse af EIC som et instrument til at lette genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger og til at identificere de områder, hvor sådanne løsninger fortsat mangler

| g) | vurdering, ajourføring og fremme af eksisterende fælles specifikationer og standarder og udvikling, etablering og fremme af nye fælles specifikationer og standarder gennem Unionens standardiseringsplatforme og i samarbejde med europæiske eller internationale standardiseringsorganisationer, hvor det er hensigtsmæssigt, og |
| --- | --- |

g)

vurdering, ajourføring og fremme af eksisterende fælles specifikationer og standarder og udvikling, etablering og fremme af nye fælles specifikationer og standarder gennem Unionens standardiseringsplatforme og i samarbejde med europæiske eller internationale standardiseringsorganisationer, hvor det er hensigtsmæssigt, og

| g) | vurdering, ajourføring og fremme af eksisterende fælles specifikationer og standarder og udvikling, etablering og fremme af nye fælles specifikationer og standarder gennem Unionens standardiseringsplatforme og i samarbejde med europæiske eller internationale standardiseringsorganisationer, hvor det er hensigtsmæssigt, herunder vedrørende sikkerhed i forbindelse med transmission, forarbejdning og lagring af data, og |
| --- | --- |

g)

vurdering, ajourføring og fremme af eksisterende fælles specifikationer og standarder og udvikling, etablering og fremme af nye fælles specifikationer og standarder gennem Unionens standardiseringsplatforme og i samarbejde med europæiske eller internationale standardiseringsorganisationer, hvor det er hensigtsmæssigt, herunder vedrørende sikkerhed i forbindelse med transmission, forarbejdning og lagring af data, og

| h) | udvikling af mekanismer, som kan måle og kvantificere fordelene ved interoperabilitetsløsninger. |
| --- | --- |

h)

udvikling af mekanismer, som kan måle og kvantificere fordelene ved interoperabilitetsløsninger.

| h) | udvikling af mekanismer, som kan måle og kvantificere fordelene ved interoperabilitetsløsninger. |
| --- | --- |

h)

udvikling af mekanismer, som kan måle og kvantificere fordelene ved interoperabilitetsløsninger.

ISA2-programmet kan endvidere fungere som »løsningsinkubator« ved at stå i spidsen for nye interoperabilitetsløsninger og som »løsningsbro« ved at stå for eksisterende interoperabilitetsløsninger.

ISA2-programmet kan endvidere fungere som »løsningsinkubator« ved at stå i spidsen for nye interoperabilitetsløsninger og som »løsningsbro« ved at stå for eksisterende interoperabilitetsløsninger.

Begrundelse

Sikkerhed i forbindelse med transmission, forarbejdning og lagring af data er meget relevant i henseende til interoperabilitet og bør tages med i betragtning, når nye standarder udvikles og udbredes.

Anbefalet ændring 8

Artikel 11, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen og ISA2-Udvalget overvåger regelmæssigt gennemførelsen og konsekvenserne af ISA2-programmet og brugernes tilfredshed med det. De undersøger desuden eventuelle synergier med andre komplementære EU-programmer. | Kommissionen og ISA2-Udvalget overvåger regelmæssigt gennemførelsen og konsekvenserne af ISA2-programmet og brugernes tilfredshed med det. De
  Nationale og subnationale myndigheder skal anmodes om at melde tilbage vedrørende resultaterne af denne overvågning.
  Kommissionen og ISA2-Udvalget undersøger desuden eventuelle synergier med andre komplementære EU-programmer. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen og ISA2-Udvalget overvåger regelmæssigt gennemførelsen og konsekvenserne af ISA2-programmet og brugernes tilfredshed med det. De undersøger desuden eventuelle synergier med andre komplementære EU-programmer.

Kommissionen og ISA2-Udvalget overvåger regelmæssigt gennemførelsen og konsekvenserne af ISA2-programmet og brugernes tilfredshed med det. De
  Nationale og subnationale myndigheder skal anmodes om at melde tilbage vedrørende resultaterne af denne overvågning.
  Kommissionen og ISA2-Udvalget undersøger desuden eventuelle synergier med andre komplementære EU-programmer.

Begrundelse

Det er vigtigt at være i stadig dialog med de nationale og subnationale myndigheder, som er involveret i programmet.

Anbefalet ændring 9

Artikel 11, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen aflægger en gang om året beretning for ISA2-Udvalget om gennemførelsen af programmet. | Kommissionen aflægger en gang om året beretning for ISA2-Udvalget, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Regionsudvalg om gennemførelsen af programmet og omfanget af interoperabilitet i de offentlige myndigheder i medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen aflægger en gang om året beretning for ISA2-Udvalget om gennemførelsen af programmet.

Kommissionen aflægger en gang om året beretning for ISA2-Udvalget, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Regionsudvalg om gennemførelsen af programmet og omfanget af interoperabilitet i de offentlige myndigheder i medlemsstaterne.

Begrundelse

Information om gennemførelsen af ISA2-programmet bør formidles bredt. Det er også vigtigt at se på omfanget af interoperabilitet i de enkelte medlemsstater, herunder også interoperabiliteten i de tjenester, som leveres af de lokale og regionale myndigheder.

Anbefalet ændring 10

Artikel 12

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   ISA2-programmet er åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlande inden for rammerne af deres respektive aftaler med Unionen. | 1.   ISA2-programmet er åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlande inden for rammerne af deres respektive aftaler med Unionen. |
| 2.   Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskaberne og de østlige partnerskaber, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA2-programmet. | 2.   Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskaberne og de østlige partnerskaber, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger kan evt. delvis dækkes ikke af ISA-programmet. |
| 3.   Hvor det er relevant, fremmer programmet genanvendelse af programmets løsninger i tredjelande. | 3.   Hvor det er relevant, fremmer programmet genanvendelse af programmets løsninger i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   ISA2-programmet er åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlande inden for rammerne af deres respektive aftaler med Unionen.

1.   ISA2-programmet er åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlande inden for rammerne af deres respektive aftaler med Unionen.

2.   Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskaberne og de østlige partnerskaber, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA2-programmet.

2.   Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskaberne og de østlige partnerskaber, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger kan evt. delvis dækkes ikke af ISA-programmet.

3.   Hvor det er relevant, fremmer programmet genanvendelse af programmets løsninger i tredjelande.

3.   Hvor det er relevant, fremmer programmet genanvendelse af programmets løsninger i tredjelande.

Begrundelse

For at tilskynde til internationalt samarbejde om interoperabilitet, må man operere med muligheden af, at ISA-programmet delvis dækker omkostningerne.

Bruxelles, den 12. februar 2015

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Jf. CdR 4165/2014, 5960/2013, 5559/2013, 3597/2013, 1646/2013, 2414/2012, 1673/2013, 626/2012, 402/2012, 65/2011, 104/2010.

1

(2)  En digital dagsorden for Europa, COM(2010) 245 final, 28.8.2010.

2

En digital dagsorden for Europa

(3)  Rådets afgørelse 95/468/EF af 6. november 1995 om fællesskabsstøtte til telematisk dataudveksling mellem administrationerne i Fællesskabet (IDA) opfattes som den første retsakt på området.

3

(4)  Europa-Parlamentets beslutning om et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — e-forvaltning som spydspids (3. april 2012).

4

(5)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et program om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (ISA2) — Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor, Bruxelles, 26.6.2014, COM(2014) 367 final — 2014/0185 (COD).

5

(6)  eGovernment Benchmark Framework 2012-2015 Method paper July 2012, Final Report: A study prepared for the European Commission DG Communications Networks, Content & Technology, available at https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/eGovernment%20Benchmarking%20method%20paper%20published%20version_0.pdf

6

(7)  COM(2014) 367 final — 2014/0185 (COD) s. 10.

7

(8)  Jf. Kommissionens meddelelse »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« COM(2012) 529.

8

(9)  Nærmere bestemt forordning (EU) nr. 1303/2013.

9

(10)  COM(2014) 367 final, pkt. 29.

10

(11)  Jf. erklæringer vedtaget i Manchester den 24. november 2005, Lissabon den 19. september 2007, Malmø den 18. november 2009 og Granada den 19. april 2010.

11

(12)  COM(2014) 367 final, afgørelse, pkt. 2.

12

(13)  16 ud af 28 medlemsstater svarede under høringerne i november 2013, jf. COM(2014) 367 final 2014/0185 (COD) s. 9.

13

(14)  COM(2014) 367 final, artikel 4.

14

---