# Eiropas Savienības L 44/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 44 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 18. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 44

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 18. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/217 (2014. gada 10. aprīlis), ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2292) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/218 (2014. gada 7. maijs) par valsts atbalstu Nr. SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N553/10), N 241/09, N 160/10 un SA.30995 (ex C 25/10), ko Īrija sniegusi Allied Irish Banks plc un EBS Building Society pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2638)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/219 (2015. gada 29. janvāris), ar ko aizstāj pielikumu Īstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 326) | 75 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/217 (2014. gada 10. aprīlis), ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2292)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2292)

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/218 (2014. gada 7. maijs) par valsts atbalstu Nr. SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N553/10), N 241/09, N 160/10 un SA.30995 (ex C 25/10), ko Īrija sniegusi Allied Irish Banks plc un EBS Building Society pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2638)

   (
  1
  )

Allied Irish Banks plc

EBS Building Society

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2638)

1

40

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/219 (2015. gada 29. janvāris), ar ko aizstāj pielikumu Īstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 326)

SIRENE

SIS II

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 326)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 18.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 44/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/217

(2014. gada 10. aprīlis),

ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2292)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļā, II pielikuma II.3. iedaļā un III pielikuma III.3. iedaļā ir ietverti saraksti ar valstu atkāpēm, kas ļauj ņemt vērā īpašus apstākļus attiecīgajās valstīs. Atsevišķas dalībvalstis ir pieprasījušas jaunas valsts atkāpes. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļā, II pielikuma II.3. iedaļā un III pielikuma III.3. iedaļā ir ietverti saraksti ar valstu atkāpēm, kas ļauj ņemt vērā īpašus apstākļus attiecīgajās valstīs. Atsevišķas dalībvalstis ir pieprasījušas jaunas valsts atkāpes.

| (2) | Šīs atkāpes būtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(2)

Šīs atkāpes būtu jāatļauj.

| (3) | Šā iemesla dēļ ir jāpielāgo I pielikuma I.3. iedaļa, II pielikuma II.3. iedaļa un III pielikuma III.3. iedaļa, tāpēc skaidrības labad ir lietderīgi tās pilnībā aizstāt. |
| --- | --- |

(3)

Šā iemesla dēļ ir jāpielāgo I pielikuma I.3. iedaļa, II pielikuma II.3. iedaļa un III pielikuma III.3. iedaļa, tāpēc skaidrības labad ir lietderīgi tās pilnībā aizstāt.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/68/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/68/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm ir atļauts īstenot šajā pielikumā ietvertās atkāpes attiecībā uz bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā.

Minētās atkāpes piemēro bez diskriminācijas.

2. pants

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļu, II pielikuma II.3. iedaļu un III pielikuma III.3. iedaļu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2008/68/EK I pielikumu, II pielikumu un III pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikuma I.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “I.3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: RO–a/bi/bii–MS–nn

  RO= autotransports

  a/bi/bii= 6. panta 2. punkta a/bi/bii

  MS= dalībvalsts abreviatūra

  nn= kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts



  BE Beļģija


  RO–a–BE–1

  Temats: 1. klase – nelieli daudzumi.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.
  Direktīvas pielikuma saturs: kalnrūpniecības sprāgstvielu daudzums, ko var pārvadāt ar parastu autotransporta līdzekli, saskaņā ar 1.1.3.6. ierobežots līdz 20 kg.
  Valsts tiesību akta saturs: uzņēmējiem, kuru noliktavas atrodas tālu no piegādes vietām, var atļaut pārvadāt ne vairāk kā 25 kg dinamīta vai jaudīgu sprāgstvielu un 300 detonatoru ar parastajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot nosacījumus, kurus katrā gadījumā atsevišķi nosaka par sprāgstvielām atbildīgais dienests.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE–2

  Temats: tādu neiztīrītu tukšu konteineru pārvadājumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.
  Valsts tiesību akta saturs: norāde pārvadājuma dokumentā “neiztīrīti tukši iepakojumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti”.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 6-97.
  Piezīmes: atkāpi reģistrējusi Eiropas Komisija ar 21. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE–3

  Temats: RO–a–UK–4 pieņemšana.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009)

  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE–4

  Temats: atbrīvojums no visām ADR prasībām attiecībā uz ne vairāk kā 1 000 lietotu jonu dūmu detektoru pārvadājumiem valsts robežās no mājsaimniecībām uz pārstrādes iekārtām Beļģijā, izmantojot savākšanas punktus, kas paredzēti dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijā.
  Atsauce uz ADR: visas prasības.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu:
  Valsts tiesību akta saturs: jonu dūmu detektoru izmantošana mājsaimniecībās no radioloģiskās kontroles viedokļa netiek regulēta, ja attiecīgā dūmu detektora tips ir apstiprināts. Šādu dūmu detektoru pārvadājumi līdz to tiešajiem lietotājiem arī ir atbrīvoti no ADR prasībām. (Skatīt 2.2.7.1.2. d).)
  Ar Direktīvu 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem ir paredzēta selektīva lietotu dūmu detektoru savākšana to shēmas plašu pārstrādei un attiecībā uz jonu dūmu detektoriem – radioaktīvo vielu izņemšanai. Lai īstenotu šādu selektīvu dūmu detektoru savākšanu, tika izstrādāts scenārijs, lai rosinātu mājsaimniecības savus izlietotos dūmu detektorus nogādāt savākšanas punktā, no kurienes tos varētu nogādāt uz pārstrādes iekārtām, dažreiz izmantojot arī otru savākšanas punktu vai pagaidu glabāšanas vietu.
  Savākšanas punktos būs pieejami metāla iepakojumi, kuros katrā var iepakot līdz 1 000 dūmu detektoriem. No šiem punktiem šādu iepakojumu ar dūmu detektoriem kopā ar citiem atkritumiem var nogādāt uz pagaidu glabāšanas vietu vai pārstrādes iekārtām. Uz iepakojuma būs norādīts uzraksts “dūmu detektors”.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: selektīvas dūmu detektoru savākšanas scenārijs veido daļu no nosacījumiem attiecībā uz apstiprinātu instrumentu aizvākšanu, kas paredzēti 2001. gada 20. jūlija karaļa dekrēta 3.1.d.2. punktā: vispārējie noteikumi aizsardzībai pret radiāciju.
  Piezīmes: šī atkāpe ir vajadzīga, lai varētu īstenot izlietoto jonu dūmu detektoru selektīvo savākšanu.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  DE Vācija


  RO–a–DE–1

  Temats: vieglo automobiļu daļu, kas klasificētas 1.4.G grupā, un dažu bīstamo kravu jaukta tipa iepakošana un iekļaušana jaukta sastāva kravā (n4).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10. un 7.5.2.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi par jaukta tipa iepakošanu un iekļaušanu jaukta sastāva kravā.
  Valsts tiesību akta saturs: ANO 0431 un ANO 0503 var iekļaut vienā kravā ar dažām bīstamām precēm (ražojumi, kas saistīti ar vieglo automobiļu ražošanu) konkrētos daudzumos, kuri uzskaitīti attiecīgajā atbrīvojumā. Nedrīkst pārsniegt daudzumu 1 000 (salīdzināms ar 1.1.3.6.4.).
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Piezīmes: atkarībā no vietējā pieprasījuma jāparedz atbrīvojums, lai nodrošinātu ātru vieglo automobiļu rezerves daļu piegādi. Tā kā šie ražojumi ir ļoti dažādi, to glabāšana vietējās remontdarbnīcās nav plaši izplatīta.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE–2

  Temats: atbrīvojums no prasības pēc pārvadājuma dokumenta un nosūtītāja deklarācijas par konkrētiem 1.1.3.6. punktā definētiem bīstamo kravu daudzumiem (n1).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. un 5.4.1.1.6.
  Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumenta saturs.
  Valsts tiesību akta saturs: visām klasēm, izņemot 7. klasi, pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja pārvadāto kravu daudzums nepārsniedz 1.1.3.6. punktā norādītos daudzumus.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Piezīmes: informāciju, kas sniegta uz iepakojumu marķējuma un etiķetēm, uzskata par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā, jo pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots attiecībā uz vietējo piegādi.
  Atkāpi reģistrējusi Komisija ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE–3

  Temats: mērījumu standartu un degvielas sūkņu (tukšu, neiztīrītu) pārvadāšana.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: noteikumi attiecībā uz ANO numuriem 1202, 1203 un 1223.
  Direktīvas pielikuma saturs: iepakošana, marķēšana, dokumentācija, pārvadāšanas instrukcijas un norādījumi par apiešanos, instrukcijas autotransporta līdzekļu apkalpēm.
  Valsts tiesību akta saturs: piemērojamo noteikumu un papildnoteikumu specifikācija atkāpes piemērošanai; līdz 1 000 l – salīdzināmi ar tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem; virs 1 000 l – atbilstība konkrētiem noteikumiem attiecībā uz cisternām; tikai tukšu un neiztīrītu iepakojumu pārvadāšanai.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

  Piezīmes: saraksts Nr. 7, 38, 38.a.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE–5

  Temats: jauktās iepakošanas atļauja.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.
  Direktīvas pielikuma saturs: jauktās iepakošanas aizliegums.
  Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

  Piezīmes: saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  DK Dānija


  RO–a–DK–2

  Temats: iepakotu sprāgstvielu un iepakotu detonatoru autopārvadājumi ar vienu un to pašu autotransporta līdzekli.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.2.
  Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi par jauktu iepakošanu.
  Valsts tiesību akta saturs: veicot bīstamo kravu autopārvadājumus, jāievēro ADR noteikumi.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.
  Piezīmes: pārvadājot sprāgstvielas no to uzglabāšanas vietas uz izmantošanas vietu un atpakaļ, praksē ir nepieciešama iespēja iepakot tās kopā ar detonatoriem vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī.
  Ja Dānijas tiesību akti par bīstamo kravu pārvadājumiem tiks grozīti, Dānijas iestādes šādus pārvadājumus atļaus ar šādiem nosacījumiem:






  1) | pārvadā ne vairāk kā 25 kg D grupas sprāgstvielu; |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikuma I.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“I.3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: RO–a/bi/bii–MS–nn

RO= autotransports

a/bi/bii= 6. panta 2. punkta a/bi/bii

MS= dalībvalsts abreviatūra

nn= kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

BE Beļģija

RO–a–BE–1

Temats: 1. klase – nelieli daudzumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.

Direktīvas pielikuma saturs: kalnrūpniecības sprāgstvielu daudzums, ko var pārvadāt ar parastu autotransporta līdzekli, saskaņā ar 1.1.3.6. ierobežots līdz 20 kg.

Valsts tiesību akta saturs: uzņēmējiem, kuru noliktavas atrodas tālu no piegādes vietām, var atļaut pārvadāt ne vairāk kā 25 kg dinamīta vai jaudīgu sprāgstvielu un 300 detonatoru ar parastajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot nosacījumus, kurus katrā gadījumā atsevišķi nosaka par sprāgstvielām atbildīgais dienests.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE–2

Temats: tādu neiztīrītu tukšu konteineru pārvadājumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.

Valsts tiesību akta saturs: norāde pārvadājuma dokumentā “neiztīrīti tukši iepakojumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 6-97.

Piezīmes: atkāpi reģistrējusi Eiropas Komisija ar 21. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE–3

Temats: RO–a–UK–4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009)

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE–4

Temats: atbrīvojums no visām ADR prasībām attiecībā uz ne vairāk kā 1 000 lietotu jonu dūmu detektoru pārvadājumiem valsts robežās no mājsaimniecībām uz pārstrādes iekārtām Beļģijā, izmantojot savākšanas punktus, kas paredzēti dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijā.

Atsauce uz ADR: visas prasības.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu:

Valsts tiesību akta saturs: jonu dūmu detektoru izmantošana mājsaimniecībās no radioloģiskās kontroles viedokļa netiek regulēta, ja attiecīgā dūmu detektora tips ir apstiprināts. Šādu dūmu detektoru pārvadājumi līdz to tiešajiem lietotājiem arī ir atbrīvoti no ADR prasībām. (Skatīt 2.2.7.1.2. d).)

Ar Direktīvu 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem ir paredzēta selektīva lietotu dūmu detektoru savākšana to shēmas plašu pārstrādei un attiecībā uz jonu dūmu detektoriem – radioaktīvo vielu izņemšanai. Lai īstenotu šādu selektīvu dūmu detektoru savākšanu, tika izstrādāts scenārijs, lai rosinātu mājsaimniecības savus izlietotos dūmu detektorus nogādāt savākšanas punktā, no kurienes tos varētu nogādāt uz pārstrādes iekārtām, dažreiz izmantojot arī otru savākšanas punktu vai pagaidu glabāšanas vietu.

Savākšanas punktos būs pieejami metāla iepakojumi, kuros katrā var iepakot līdz 1 000 dūmu detektoriem. No šiem punktiem šādu iepakojumu ar dūmu detektoriem kopā ar citiem atkritumiem var nogādāt uz pagaidu glabāšanas vietu vai pārstrādes iekārtām. Uz iepakojuma būs norādīts uzraksts “dūmu detektors”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: selektīvas dūmu detektoru savākšanas scenārijs veido daļu no nosacījumiem attiecībā uz apstiprinātu instrumentu aizvākšanu, kas paredzēti 2001. gada 20. jūlija karaļa dekrēta 3.1.d.2. punktā: vispārējie noteikumi aizsardzībai pret radiāciju.

Piezīmes: šī atkāpe ir vajadzīga, lai varētu īstenot izlietoto jonu dūmu detektoru selektīvo savākšanu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DE Vācija

RO–a–DE–1

Temats: vieglo automobiļu daļu, kas klasificētas 1.4.G grupā, un dažu bīstamo kravu jaukta tipa iepakošana un iekļaušana jaukta sastāva kravā (n4).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10. un 7.5.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi par jaukta tipa iepakošanu un iekļaušanu jaukta sastāva kravā.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 0431 un ANO 0503 var iekļaut vienā kravā ar dažām bīstamām precēm (ražojumi, kas saistīti ar vieglo automobiļu ražošanu) konkrētos daudzumos, kuri uzskaitīti attiecīgajā atbrīvojumā. Nedrīkst pārsniegt daudzumu 1 000 (salīdzināms ar 1.1.3.6.4.).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Piezīmes: atkarībā no vietējā pieprasījuma jāparedz atbrīvojums, lai nodrošinātu ātru vieglo automobiļu rezerves daļu piegādi. Tā kā šie ražojumi ir ļoti dažādi, to glabāšana vietējās remontdarbnīcās nav plaši izplatīta.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE–2

Temats: atbrīvojums no prasības pēc pārvadājuma dokumenta un nosūtītāja deklarācijas par konkrētiem 1.1.3.6. punktā definētiem bīstamo kravu daudzumiem (n1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. un 5.4.1.1.6.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumenta saturs.

Valsts tiesību akta saturs: visām klasēm, izņemot 7. klasi, pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja pārvadāto kravu daudzums nepārsniedz 1.1.3.6. punktā norādītos daudzumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Piezīmes: informāciju, kas sniegta uz iepakojumu marķējuma un etiķetēm, uzskata par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā, jo pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots attiecībā uz vietējo piegādi.

Atkāpi reģistrējusi Komisija ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE–3

Temats: mērījumu standartu un degvielas sūkņu (tukšu, neiztīrītu) pārvadāšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: noteikumi attiecībā uz ANO numuriem 1202, 1203 un 1223.

Direktīvas pielikuma saturs: iepakošana, marķēšana, dokumentācija, pārvadāšanas instrukcijas un norādījumi par apiešanos, instrukcijas autotransporta līdzekļu apkalpēm.

Valsts tiesību akta saturs: piemērojamo noteikumu un papildnoteikumu specifikācija atkāpes piemērošanai; līdz 1 000 l – salīdzināmi ar tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem; virs 1 000 l – atbilstība konkrētiem noteikumiem attiecībā uz cisternām; tikai tukšu un neiztīrītu iepakojumu pārvadāšanai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Piezīmes: saraksts Nr. 7, 38, 38.a.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE–5

Temats: jauktās iepakošanas atļauja.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.

Direktīvas pielikuma saturs: jauktās iepakošanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Piezīmes: saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DK Dānija

RO–a–DK–2

Temats: iepakotu sprāgstvielu un iepakotu detonatoru autopārvadājumi ar vienu un to pašu autotransporta līdzekli.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi par jauktu iepakošanu.

Valsts tiesību akta saturs: veicot bīstamo kravu autopārvadājumus, jāievēro ADR noteikumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Piezīmes: pārvadājot sprāgstvielas no to uzglabāšanas vietas uz izmantošanas vietu un atpakaļ, praksē ir nepieciešama iespēja iepakot tās kopā ar detonatoriem vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī.

Ja Dānijas tiesību akti par bīstamo kravu pārvadājumiem tiks grozīti, Dānijas iestādes šādus pārvadājumus atļaus ar šādiem nosacījumiem:

1)

pārvadā ne vairāk kā 25 kg D grupas sprāgstvielu;

| 2) | pārvadā ne vairāk kā 200 B grupas detonatoru; |
| --- | --- |

2)

pārvadā ne vairāk kā 200 B grupas detonatoru;

| 3) | detonatori un sprāgstvielas jāiepako atsevišķi ANO sertificētā iepakojumā saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2000/61/EK, ar ko groza Direktīvu 94/55/EK; |
| --- | --- |

3)

detonatori un sprāgstvielas jāiepako atsevišķi ANO sertificētā iepakojumā saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2000/61/EK, ar ko groza Direktīvu 94/55/EK;

| 4) | attālumam starp iepakojumiem, kuros ir detonatori, un iepakojumiem, kuros ir sprāgstvielas, jābūt ne mazākam kā viens metrs. Šādam attālumam jāsaglabājas pat pēc pēkšņas bremzēšanas. Iepakojumi, kuros ir sprāgstvielas, un iepakojumi, kuros ir detonatori, jānovieto tā, lai tos varētu cik iespējams ātri izkraut no transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

4)

attālumam starp iepakojumiem, kuros ir detonatori, un iepakojumiem, kuros ir sprāgstvielas, jābūt ne mazākam kā viens metrs. Šādam attālumam jāsaglabājas pat pēc pēkšņas bremzēšanas. Iepakojumi, kuros ir sprāgstvielas, un iepakojumi, kuros ir detonatori, jānovieto tā, lai tos varētu cik iespējams ātri izkraut no transportlīdzekļa;

| 5) | jāievēro visi pārējie noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem. |
| --- | --- |

5)

jāievēro visi pārējie noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–DK–3

Temats: tādu iepakojumu vai priekšmetu autopārvadājumi, kuros ir noteiktu klašu bīstamu preču atkritumi vai atliekas un kuri savākti no mājsaimniecībām un uzņēmumiem, lai tos iznīcinātu.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 3., 4.1., 5.1., 5.2., 5.4., 6., 8.1. un 8.2. daļa un nodaļa.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācijas noteikumi, īpaši noteikumi, iepakošanas noteikumi, nosūtīšanas procedūras, prasības attiecībā uz iepakojumu konstrukciju un testēšanu, vispārīgas prasības attiecībā uz transporta vienībām un aprīkojumu tajās un attiecībā uz apmācību.

Valsts tiesību akta saturs: iekšējos iepakojumus un priekšmetus, kuros ir noteiktu klašu bīstamu preču atkritumi vai atliekas un kuri savākti no mājsaimniecībām vai uzņēmumiem nolūkā tos iznīcināt, var iepakot kopā noteiktos ārējos iepakojumos un/vai kopējā tarā un pārvadāt, ievērojot īpašas nosūtīšanas procedūras, tostarp izmantojot īpašus iepakošanas un marķēšanas ierobežojumus. Bīstamo preču daudzums iekšējā iepakojumā, ārējā iepakojumā un/vai transporta vienībā ir ierobežots.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Piezīmes: ja atkritumi ar bīstamu preču atliekām ir savākti no mājsaimniecībām un uzņēmumiem, lai nogādātu tos iznīcināšanai, atkritumu apsaimniekotājiem nav iespējams ievērot visas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļā noteiktās prasības. Šādus atkritumus parasti satur iepakojumi, kas pārdoti mazumtirdzniecībā.

Zaudē spēku: 2019. gada 1. janvārī.

FI Somija

RO–a–FI–1

Temats: bīstamo kravu pārvadājumi noteiktos daudzumos autobusos un zemas radioaktivitātes materiālu pārvadājumi nelielos daudzumos veselības aprūpes un pētniecības nolūkos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1., 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: iepakojuma noteikumi, dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: bīstamo kravu pārvadājumi noteiktos daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteikto ierobežojumu, ar maksimālo neto svaru, kas nepārsniedz 200 kg, autobusos ir atļauti, neizmantojot pārvadājuma dokumentu un neizpildot visas iepakojuma prasības. Pārvadājot ne vairāk kā 50 kg zemas radioaktivitātes materiālu, kas paredzēti veselības aprūpes un pētniecības nolūkiem, autotransporta līdzeklis nav jāmarķē un jāaprīko atbilstīgi ADR prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003; 312/2005)

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–FI–2

Temats: tukšo cisternu apraksts pārvadājuma dokumentā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.

Direktīvas pielikuma saturs: īpaši noteikumi attiecībā uz tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem, autotransporta līdzekļiem, konteineriem, cisternām, baterijtransportlīdzekļiem un daudzelementu gāzes konteineriem (MEGC).

Valsts tiesību akta saturs: ja tukšā, neiztīrītā autocisternā ir pārvadātas divas vai vairākas vielas ar ANO numuru 1202, 1203 un 1223, pārvadājuma dokumentos aprakstu var pabeigt ar vārdiem “pēdējā krava” kopā ar tās vielas nosaukumu, kurai ir viszemākā uzliesmošanas temperatūra; “Tukša autocisterna, 3, pēdējā krava: ANO 1203 benzīns, II”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–FI–3

Temats: sprāgstvielu pārvadāšanai paredzēto transporta vienību etiķetēšana un marķēšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: marķēšanas noteikumi par vispārpieņemtu oranžu pazīšanas zīmi.

Valsts tiesību akta saturs: transporta vienības (parasti – kravas furgoni), kurās pārvadā sprāgstvielas nelielos daudzumos (maksimālais neto svars – 1 000 kg) uz akmeņlauztuvēm un darbu norises vietām, to priekšgalā un aizmugurē var etiķetēt, izmantojot paraugā Nr. 1 paredzēto transporta bīstamības zīmi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RO–a–FR–2

Temats: tādu atkritumu pārvadājumi, kas rodas aprūpes nozarē un saistīti ar infekcijas draudiem, uz kuriem attiecas ANO 3291 un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: atbrīvojums no ADR prasībām attiecībā uz tādu atkritumu pārvadājumiem, kas rodas aprūpes nozarē, var radīt infekcijas draudus, uz kuriem attiecas ANO 3291 un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 12.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–FR–5

Temats: bīstamu kravu pārvadājumi sabiedriskajos pasažieru transportlīdzekļos (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: pasažieru un bīstamu kravu pārvadājumi.

Valsts tiesību akta saturs: 7. klasē neietilpstošu bīstamu kravu pārvadājumi, kuras atļauts pārvadāt sabiedriskajos transportlīdzekļos kā rokas bagāžu, – piemēro tikai tos noteikumus, kas attiecas uz saiņu iepakošanu, marķēšanu un etiķetēšanu un kas noteikti 4.1., 5.2. un 3.4. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Piezīmes: rokas bagāžā atļautas tikai tādas bīstamas preces, kas paredzētas personīgai vai profesionālai pašu lietošanai. Pārnēsājamas gāzes tvertnes atļautas pacientiem ar elpošanas traucējumiem tādā daudzumā, kāds vajadzīgs vienam braucienam.

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

RO–a–FR–6

Temats: pašu veikti bīstamu kravu pārvadājumi nelielos daudzumos (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: uz 7. klasei nepiederošu bīstamu kravu pašu veiktiem pārvadājumiem nelielos daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus, neattiecas pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā noteikto pārvadājuma dokumentu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

RO–a–FR–7

Temats: bīstamas preces saturošu ķīmisku vielu, maisījumu un izstrādājumu paraugu autopārvadājumi tirgus uzraudzības nolūkā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 9. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: vispārīgi noteikumi, klasifikācija, īpaši noteikumi un izņēmumi attiecībā uz ierobežotā daudzumā iepakotu bīstamu preču pārvadāšanu, noteikumi attiecībā uz iepakojumu un tvertņu izmantošanu, nosūtīšanas procedūras, prasības par iepakojuma konstrukciju, noteikumi attiecībā uz transportēšanas apstākļiem, kravas apstrādi, iekraušanu un izkraušanu, prasības attiecībā uz transportēšanas aprīkojumu un transportēšanas operācijām, prasības attiecībā uz transportlīdzekļu konstrukciju un apstiprināšanu.

Valsts tiesību akta saturs: bīstamas preces saturošu ķīmisku vielu, maisījumu un izstrādājumu paraugus, ko ved analizēšanai, veicot tirgus uzraudzības darbības, iepako kombinētajos iepakojumos. Tie atbilst noteikumiem attiecībā uz maksimālajiem daudzumiem iekšējos iepakojumos atkarībā no konkrētā bīstamās preces veida. Ārējais iepakojums atbilst prasībām, kas noteiktas cietām plastmasas kastēm (4H2, Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 6.1. nodaļa). Uz ārējā iepakojuma ir jābūt Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 3.4.7. sadaļā norādītajam marķējumam un tekstam “Paraugi analīzei” (franču valodā – “Echantillons destinés à l'analyse”). Ja šie noteikumi tiek ievēroti, uz pārvadāšanu neattiecas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas noteikumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres

Piezīmes: Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 1.1.3. sadaļā noteiktais izņēmums neparedz tādu bīstamu preču paraugu transportēšanu analizēšanai, kurus ņēmušas kompetentās iestādes vai kuri ņemti to vārdā. Lai nodrošinātu tirgus efektīvu uzraudzību, Francija ir ieviesusi procedūru, kas pamatojas uz sistēmu bīstamas preces saturošu paraugu transportēšanas drošības garantēšanai, ko piemēro ierobežotiem daudzumiem. Tā kā ne vienmēr ir racionāli piemērot A tabulas noteikumus, daudzuma ierobežojums attiecībā uz iekšējo iepakojumu ir definēts vairāk uz praktisko pielietojumu vērstā veidā.

Zaudē spēku: 2019. gada 1. janvārī.

IE Īrija

RO–a–IE–1

Temats: atbrīvojums no ADR 5.4.0. punkta prasībām attiecībā uz pārvadājuma dokumentu tādu ADR 3. klases pesticīdu pārvadāšanai, kas uzskaitīti 2.2.3.3. punktā kā FT2 pesticīdi (uzliesmošanas temperatūra < 23 °C), un tādu ADR 6.1. klases pesticīdu pārvadāšanai, kas uzskaitīti 2.2.61.3. punktā kā T6 pesticīdi, kas ir šķidrā veidā (uzliesmošanas temperatūra ne mazāk kā 23 °C), ja pārvadājamo bīstamo kravu daudzumi nepārsniedz ADR 1.1.3.6. punktā noteiktos daudzumus.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: nepieciešams pārvadājuma dokuments.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājuma dokuments nav nepieciešams ADR 3. un 6.1. klases pesticīdu pārvadāšanai, ja pārvadājamās bīstamās kravas daudzums nepārsniedz ADR 1.1.3.6. punktā noteiktos daudzumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(9) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Piezīmes: nevajadzīga, grūti izpildāma prasība šādu pesticīdu vietējiem pārvadājumiem un piegādei.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE–4

Temats: atbrīvojums no ADR 5.3., 5.4., 7. un B pielikuma prasībām attiecībā uz dzērieniem paredzētās gāzes balonu pārvadājumiem, ja šos balonus pārvadā vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī ar dzērieniem (kuriem tos izmanto).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3., 5.4., 7. un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: autotransporta līdzekļu marķējums, tajos nepieciešamā dokumentācija un noteikumi attiecībā uz transporta aprīkojumu un pārvadājuma darbībām.

Valsts tiesību akta saturs: atbrīvojums no ADR 5.3., 5.4., 7. un B pielikuma prasībām attiecībā uz dzērieniem paredzētās gāzes balonu pārvadājumiem, ja šos balonus pārvadā vienā un tajā pašā autotransporta līdzeklī ar dzērieniem (kuriem tos izmanto).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: galvenā darbība ir tādu dzērienu iepakojumu piegāde, kas nav vielas atbilstīgi ADR, kopā ar attiecīgo gāzu mazajiem baloniem mazos daudzumos.

Iepriekš Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE–5

Temats: atbrīvojums attiecībā uz pārvadājumiem Īrijas teritorijā no konstrukcijas un testēšanas prasībām tvertnēm un no to izmantošanas noteikumiem, kas ietverti ADR 6.2. un 4.1., 2. klases gāzu baloniem un spiediena mucām, kas izmantotas multimodālajos pārvadājumos, tostarp pārvadājumos pa jūru, ja i) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir konstruētas, testētas un izmantotas saskaņā ar IMDG kodeksu; ii) šos gāzes balonus un spiediena mucas atkārtoti neuzpilda Īrijā, bet faktiski tukšus nogādā atpakaļ multimodālā pārvadājuma izcelsmes valstī; un iii) šos gāzes balonus un spiediena mucas piegādā vietēji mazos daudzumos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.4.2., 4.1. un 6.2.

Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi attiecībā uz ADR 2. klases gāzes baloniem un spiediena mucām, ko izmanto multimodālajos pārvadājumos, tostarp pārvadājumos pa jūru, un šo ADR 2. klases gāzes balonu un spiediena mucu konstrukciju un testēšanu.

Valsts tiesību akta saturs: 4.1. un 6.2. noteikumus nepiemēro 2. klases gāzes baloniem un spiediena mucām, ja i) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir konstruētas un testētas saskaņā ar IMDG kodeksu; ii) šos gāzes balonus un spiediena mucas izmanto saskaņā ar IMDG kodeksu; iii) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir nogādātas saņēmējam ar multimodālo pārvadājumu, tostarp pārvadājumu pa jūru; iv) šo gāzes balonu un spiediena mucu piegādi no multimodālā pārvadājuma (kas minēts iii) punktā) saņēmēja galīgajam patērētājam veic tikai vienā pārvadājuma braucienā, ko pabeidz tajā pašā dienā; v) valsts teritorijā šos gāzes balonus un spiediena mucas atkārtoti neuzpilda, bet faktiski tukšas nogādā atpakaļ multimodālā pārvadājuma (kas minēts iii) punktā) izcelsmes valstī; un vi) šos gāzes balonus un spiediena mucas piegādā vietēji valsts teritorijā mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: šajos balonos un spiediena mucās esošo gāzu specifikācija ir tāda, kādu to pieprasa galīgie patērētāji, tādēļ tie ir jāimportē no reģioniem, kas ir ārpus ADR darbības reģiona. Pēc izlietošanas šie faktiski tukšie baloni un spiediena mucas ir jānogādā atpakaļ izcelsmes valstī, lai tos atkārtoti uzpildītu ar īpaši noteiktām gāzēm – tos nedrīkst atkārtoti uzpildīt Īrijā vai kādā no ADR darbības reģiona daļām. Lai gan tie neatbilst ADR noteikumiem, tie atbilst IMDG kodeksam un ir apstiprināti saskaņā ar to. Multimodālos pārvadājumus, kas sākas ārpus ADR darbības reģiona, ir paredzēts pabeigt importētāja telpās, no kurienes tas piegādā šos balonus un spiediena mucas galīgajam patērētājam, veicot vietējos pārvadājumus mazos daudzumos Īrijas teritorijā. Šie pārvadājumi Īrijas teritorijā būtu ietverami Direktīvas 94/55/EK grozītajā 6. panta 9. punktā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE–6

Temats: atbrīvojums no dažām Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas prasībām attiecībā uz tādu pirotehnikas izstrādājumu iepakojumu, marķēšanu un etiķetēšanu, kam beidzies derīguma termiņš un kas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļā klasificēti pēc 1. klases kodiem 1.3.G, 1.4.G un 1.4.S, piešķirot attiecīgo vielu identifikācijas numurus ANO 0092, ANO 0093, ANO 0191, ANO 0195, ANO 0197, ANO 0240, ANO 0312, ANO 0403, ANO 0404 ANO 0453, ANO 0505, ANO 0506 vai ANO 0507, un ko pārvadā mazos daudzumos (mazākos par 1.1.3.6. punktā noteiktajiem ierobežojumiem) līdz tuvākajai karaspēka daļai vai poligonam to iznīcināšanai.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1., 2., 4., 5. un 6. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: vispārīgi noteikumi; klasifikācija; iepakojuma noteikumi; noteikumi attiecībā uz sūtījumu; iepakojuma konstrukcija un testēšana.

Valsts tiesību akta saturs: Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas noteikumi par tādu pirotehnikas izstrādājumu iepakojumu, marķēšanu un etiķetēšanu, kam beidzies derīguma termiņš un kam piešķirti ANO numuri ANO 0092, ANO 0093, ANO 0191, ANO 0195, ANO 0197, ANO 0240, ANO 0312, ANO 0403, ANO 0404 ANO 0453, ANO 0505, ANO 0506 vai ANO 0507, nogādājot tos līdz tuvākajai karaspēka daļai vai poligonam, netiek piemēroti, ja ir ievēroti vispārīgie Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas iepakojuma noteikumi un pārvadājuma dokumentā ir iekļauta papildu informācija. Atkāpe attiecas tikai uz šādu pirotehnikas izstrādājumu, kam beidzies derīguma termiņš, vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos līdz tuvākajai karaspēka daļai to drošai iznīcināšanai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g).

Piezīmes: jūras pirotehnikas izstrādājumu, kam beidzies derīguma termiņš, pārvadājumi mazos daudzumos, jo īpaši no izpriecu kuģu īpašniekiem un kuģu apgādātājiem, līdz karaspēka daļai vai poligonam to drošai iznīcināšanai ir radījuši grūtības, jo īpaši attiecībā uz iepakošanas prasībām. Atkāpe paredzēta vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos (mazākos par 1.1.3.6. punktā noteiktajiem daudzumiem), ietverot visus ANO numurus, kas piešķirti jūras pirotehnikas izstrādājumiem.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

LT Lietuva

RO–a–LT–1

Temats: RO–a–UK–6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 “Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valdības 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 337 par bīstamo kravu autopārvadājumiem Lietuvas Republikā).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

HU Ungārija

RO–a–HU–1

Temats: RO-a-DE-2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

RO–a–HU–2

Temats: RO-a-UK-4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

UK Apvienotā Karaliste

RO–a–UK–1

Temats: dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi (E1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: lielākā daļa ADR prasību.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla. (Spīdoša ierīce, kas paredzēta valkāšanai cilvēkam; katrā autotransporta līdzeklī vai dzelzceļa vagonā ne vairāk kā 500 dūmu detektoru lietošanai sadzīvē ar individuālo aktivitāti, kas nepārsniedz 40 kBq; vai katrā autotransporta līdzeklī vai dzelzceļa vagonā ne vairāk kā piecas gāzveida tritija gaismas ierīces ar individuālo aktivitāti, kas nepārsniedz 10 GBq).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Piezīmes: šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti ADR.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–2

Temats: atbrīvojums no prasības par pārvadājuma dokumenta nepieciešamību dažiem bīstamu kravu (kas neietilpst 7. klasē) daudzumiem, kā definēts 1.1.3.6. punktā (E2).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.2 un 1.1.3.6.3.

Direktīvas pielikuma saturs: atbrīvojumi no dažām prasībām par konkrētiem daudzumiem transporta vienībā.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs ierobežotiem daudzumiem, izņemot gadījumus, kad tie ietilpst lielākā kravā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Piezīmes: šis atbrīvojums attiecas uz pārvadājumiem valsts teritorijā, ja pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots, kad notiek vietējā piegāde.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–3

Temats: atbrīvojums no prasības autotransporta līdzekļus, ar ko pārvadā materiālus ar zemu radioaktivitāti, aprīkot ar ugunsdzēšanas ierīcēm (E4).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: prasība, lai autotransporta līdzekļi būtu aprīkoti ar ugunsdzēšanas ierīcēm.

Valsts tiesību akta saturs: tiek atcelta prasība pārvadāt ugunsdzēšamos aparātus, ja tiek pārvadāti tikai iepakojumi, uz kuriem attiecas izņēmumi (ANO 2908, 2909, 2910 un 2911).

Ierobežo prasības gadījumos, ja pārvadā tikai nelielu skaitu iepakojuma.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Piezīmes: praksē ugunsdzēšanas aprīkojumu nav piemēroti vest līdzi, veicot pārvadājumus, uz kuriem attiecas ANO 2908, 2909, 2910, ANO 2911 un kurus bieži veic mazi autotransporta līdzekļi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–4

Temats: preču izplatīšana iekšējā iepakojumā mazumtirgotājiem vai lietotājiem (izņemot tās, kas atbilst 1., 4.2., 6.2. un 7. klasei) no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājiem vai lietotājiem un no mazumtirgotājiem tiešajiem lietotājiem (N1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: uz iepakojumiem nav jābūt RID/ADR vai ANO zīmei, tiem nav jābūt arī nekā citādi marķētiem, ja tajos ir preces, kā noteikts 3. grafikā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Piezīmes: ADR prasības nav piemērotas pārvadājuma pēdējiem posmiem no piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai lietotājam vai no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam. Šīs atkāpes mērķis ir atļaut izplatīt preču iekšējās tvertnes mazumtirdzniecībā kā vietējā piegādes cikla pēdējā posmā bez ārējā iepakojuma.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–5

Temats: atļaut 1.1.3.6.3. punkta tabulā norādītās 1. klases 1. un 2. kategorijas precēm atšķirīgus “maksimālos kopējos daudzumus vienā transporta vienībā” (N10).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.3. un 1.1.3.6.4.

Direktīvas pielikuma saturs: atbrīvojumi, kas saistīti ar daudzumiem, ko pārvadā viena transporta vienība.

Valsts tiesību akta saturs: iekļauti noteikumi par atbrīvojumiem ierobežotu daudzumu un jaukta sastāva sprāgstvielu kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; 14 and Schedule 4.

Piezīmes: atļaut dažādus daudzuma ierobežojumus un jaukta sastāva kravu reizināšanas koeficientus 1. klases precēm, proti, “50” 1. kategorijai un “500” 2. kategorijai. Jaukta sastāva kravu aprēķināšanai reizināšanas koeficients 1. transporta kategorijai ir “20” un 2. transporta kategorijai – “2”.

Iepriekš Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–6

Temats: tādu sprāgstošu priekšmetu maksimālā tīrā svara palielinājums, kas pieļaujami EX/II transportlīdzekļos (N13).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.5.2.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadāto sprāgstvielu un sprāgstošu priekšmetu daudzuma ierobežojumi.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadāto sprāgstvielu un sprāgstošu priekšmetu daudzuma ierobežojumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Piezīmes: Apvienotās Karalistes tiesību aktos II tipa transportlīdzekļiem 1.1.C, 1.1.D, 1.1.E un 1.1.J savietojamības grupā atļautais maksimālais tīrais svars ir 5 000 kg.

Daudzi 1.1.C, 1.1.D, 1.1.E un 1.1.J klases priekšmeti, ko pārvadā Savienībā, ir lieli vai apjomīgi, un to garums pārsniedz 2,5 metrus. Galvenokārt tie ir sprāgstoši priekšmeti militārām vajadzībām. EX/III transportlīdzekļu konstrukcijas ierobežojumu dēļ (noteikts, ka tiem jābūt slēgtiem transportlīdzekļiem) šādus priekšmetus ir ļoti grūti iekraut un izkraut. Lai brauciena sākumā un beigās veiktu iekraušanu un izkraušanu, dažiem priekšmetiem vajadzīgas specializētas iekraušanas un izkraušanas ierīces. Praksē šādas ierīces tiek lietotas reti. Apvienotajā Karalistē ekspluatācijā ir maz EX/III transportlīdzekļu, un nozarei rastos lielas grūtības, ja noteiktu, ka papildus jāuzbūvē specializētie EX/III transportlīdzekļi šāda veida sprāgstvielu pārvadājumiem.

Apvienotajā Karalistē sprāgstvielas militārām vajadzībām galvenokārt pārvadā komercpārvadātāji, un tādējādi tie nevar izmantot Direktīvā 2008/68/EK noteikto atbrīvojumu attiecībā uz militārajiem autotransporta līdzekļiem. Lai pārvarētu šo problēmu, Apvienotajā Karalistē vienmēr ir bijis atļauts pārvadāt līdz 5 000 kg šādu priekšmetu ar EX/II transportlīdzekļiem. Pašreizējais ierobežojums ne vienmēr ir pietiekams, jo priekšmetā var būt vairāk nekā 1 000 kg sprāgstvielas.

Kopš 1950. gada notikuši tikai divi starpgadījumi (abi XX gadsimta 50. gados), kad sprāgušas sprāgstvielas, kuru svars pārsniedz 5 000 kg. Starpgadījumus izraisīja riepu aizdegšanās, un pārkarsušas izplūdes sistēmas dēļ aizdegās kravas pārsegs. Ugunsgrēks būtu varējis izcelties arī tad, ja krava būtu bijusi mazāka. Šajos negadījumos nebija ne bojāgājušo, ne ievainoto.

Empīriska pieredze pierāda, ka pareizi iepakoti sprāgstoši priekšmeti nevarētu sprāgt, piemēram, autotransporta līdzekļu sadursmes dēļ. Pierādījumi no militārajiem ziņojumiem un no izmēģinājumu datiem par raķešu triecientestiem pierāda – lai kapsulas uzsprāgtu, trieciena ātrumam jāpārsniedz ātrums, ko rada 12 metru kritiena tests.

Pašlaik spēkā esošais drošības standarts netiktu ietekmēts.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–7

Temats: atbrīvojums no uzraudzības prasībām maziem konkrētu 1. klases preču daudzumiem (N12).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.4. un 8.5. S1(6).

Direktīvas pielikuma saturs: uzraudzības prasības transportlīdzekļiem, kas pārvadā konkrētus bīstamo kravu daudzumus.

Valsts tiesību akta saturs: paredz drošas novietošanas un uzraudzības iekārtas, bet nenosaka, ka konkrētas 1. klases kravas jāuzrauga vienmēr, kā tas noteikts ADR 8.5. S1(6).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Piezīmes: ADR uzraudzības prasības ne vienmēr ir lietderīgas valsts mērogā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–8

Temats: ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām vagonos, transportlīdzekļos un konteineros (N4/5/6).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.

Valsts tiesību akta saturs: valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravām, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas atkāpes noteikumos par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām. Visās novirzēs būs noteikts ierobežots vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkādām šādām precēm vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek apdraudētas”.

Noviržu piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:

| 1. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu. |
| --- | --- |

1.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu.

| 2. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 500 kg.

| 3. | Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg.

| 4. | Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO Nr. 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO Nr. 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–9

Temats: alternatīva oranžajām pazīšanas zīmēm, ar ko norāda uz maziem radioaktīvu materiālu sūtījumiem mazos autotransporta līdzekļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3.2.

Direktīvas pielikuma saturs: prasība piestiprināt oranžas pazīšanas zīmes pie maziem autotransporta līdzekļiem, kas pārvadā radioaktīvus materiālus.

Valsts tiesību akta saturs: atļauj visas atkāpes, kas apstiprinātas saskaņā ar šo procedūru. Pieprasītā atkāpe:

Transportlīdzekļi vai nu:

| a) | jāapzīmē ar transporta bīstamības zīmi saskaņā ar piemērojamajiem ADR 5.3.2. punkta noteikumiem; vai arī |
| --- | --- |

a)

jāapzīmē ar transporta bīstamības zīmi saskaņā ar piemērojamajiem ADR 5.3.2. punkta noteikumiem; vai arī

| b) | attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, kas pārvadā ne vairāk kā desmit iepakojumus, kuros ir materiāli, kas nav skaldmateriāli, vai kuros ir skaldmateriāli, izņemot radioaktīvus materiālus, un ja šo iepakojumu transporta indeksu summa nepārsniedz 3, tiem var alternatīvi piestiprināt paziņojumu, kas atbilst valsts tiesību akta prasībām. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, kas pārvadā ne vairāk kā desmit iepakojumus, kuros ir materiāli, kas nav skaldmateriāli, vai kuros ir skaldmateriāli, izņemot radioaktīvus materiālus, un ja šo iepakojumu transporta indeksu summa nepārsniedz 3, tiem var alternatīvi piestiprināt paziņojumu, kas atbilst valsts tiesību akta prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–10

Temats: tādu atkritumu pārvadājumi, kas rodas aprūpes nozarē un saistīti ar infekcijas draudiem, uz kuriem attiecas ANO 3291 un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: visi noteikumi.

Valsts tiesību akta saturs: atbrīvojums no I pielikuma I.1. iedaļas prasībām attiecībā uz tādu atkritumu pārvadājumiem, kas rodas aprūpes nozarē un saistīti ar infekcijas draudiem, kuru masa nepārsniedz 15 kg un uz kuriem attiecas ANO 3291.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: šo atbrīvojumu paredzēts izdot saskaņā ar šādu tiesību aktu – The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2011.

Zaudē spēku: 2017. gada 1. janvārī.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

BE Beļģija

RO–bi–BE–4

Temats: bīstamo kravu pārvadājumi cisternās, lai minētās kravas iznīcinātu sadedzinot.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.2.

Valsts tiesību akta saturs: pieļaujot atkāpi no tabulas 3.2. punktā, ar īpašiem nosacījumiem atļauts lietot cisternkonteineru ar cisternas kodu L4BH cisternas L4DH vietā, lai pārvadātu šķidrumus, kas reaģē ar ūdeni, toksiskas vielas, III, ja nav norādīts citādi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 01 – 2002.

Piezīmes: šos noteikumus drīkst izmantot tikai attiecībā uz bīstamu atkritumu pārvadājumiem mazā attālumā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE–5

Temats: atkritumu nogādāšana uz atkritumu apglabāšanas uzņēmumiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.2., 5.4., 6.1. (iepriekšējie noteikumi: A5, 2X14, 2X12).

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, marķēšana un prasības attiecībā uz iepakojumu.

Valsts tiesību akta saturs: tā vietā, lai klasificētu atkritumus saskaņā ar ADR, atkritumi ir iedalīti dažādās grupās (viegli uzliesmojoši šķīdinātāji, krāsas, skābes, baterijas utt.), lai izvairītos no bīstamām reakcijām vienā grupā. Prasības attiecībā uz iepakojuma konstrukciju ir mazāk ierobežojošas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).

Piezīmes: šos noteikumus drīkst izmantot atkritumu nogādāšanai mazos daudzumos uz to apglabāšanas uzņēmumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE–6

Temats: RO–bi–SE–5 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE–7

Temats: RO–bi–SE–6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (2-2008).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE–8

Temats: RO–bi–UK–2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE–9

Temats: RO–bi–SE–3 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route.

Zaudē spēku: 2018. gada 15. janvārī.

RO–bi–BE–10

Temats: pārvadājumi ražošanas vietu tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: atkāpes attiecas uz dokumentāciju, iepakojumu etiķetēm un marķējumu un autovadītāja apliecību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Piezīmes: šajā sarakstā ir sniegti atkāpju numuri valsts tiesību aktos, atļautie attālumi un iesaistītās bīstamās kravas.

| | 2.-89. atkāpe: koplietošanas ceļa šķērsošana (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

2.-89. atkāpe: koplietošanas ceļa šķērsošana (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 4.-97. atkāpe: 2 km (čuguna lietņi paaugstinātā temperatūrā) |
| --- | --- |

4.-97. atkāpe: 2 km (čuguna lietņi paaugstinātā temperatūrā)

| | 2.-2001. atkāpe: 300 m (3., 6.1. un 8. klase) |
| --- | --- |

2.-2001. atkāpe: 300 m (3., 6.1. un 8. klase)

| | 6.-2004. atkāpe: maksimāli 5 km (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

6.-2004. atkāpe: maksimāli 5 km (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 12.-2004. atkāpe: 800 m (ANO 3082) |
| --- | --- |

12.-2004. atkāpe: 800 m (ANO 3082)

| | 16.-2004. atkāpe: maksimāli 55 km (ierobežoti daudzumi) |
| --- | --- |

16.-2004. atkāpe: maksimāli 55 km (ierobežoti daudzumi)

| | 7.-2005. atkāpe: koplietošanas ceļa šķērsošana (ANO 1202) |
| --- | --- |

7.-2005. atkāpe: koplietošanas ceļa šķērsošana (ANO 1202)

| | 9.-2005. atkāpe: 1 200 m (ANO 3077) |
| --- | --- |

9.-2005. atkāpe: 1 200 m (ANO 3077)

| | 1.-2006. atkāpe: 600 m (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

1.-2006. atkāpe: 600 m (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 13.-2007. atkāpe: 8 km (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

13.-2007. atkāpe: 8 km (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 7.-2008. atkāpe: maksimāli 1,5 km (tukšas, neiztīrītas cisternas un cisternas 9. klases vielām) |
| --- | --- |

7.-2008. atkāpe: maksimāli 1,5 km (tukšas, neiztīrītas cisternas un cisternas 9. klases vielām)

| | 8.-2008. atkāpe: 800 m (ANO 2735 un ANO 3082) |
| --- | --- |

8.-2008. atkāpe: 800 m (ANO 2735 un ANO 3082)

| | 2.-2009. atkāpe: 350 m (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

2.-2009. atkāpe: 350 m (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 3.-2009. atkāpe: maksimāli 4,5 km (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

3.-2009. atkāpe: maksimāli 4,5 km (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 5.-2009. atkāpe: maksimāli 4,5 km (iepakotas ķīmiskās vielas) |
| --- | --- |

5.-2009. atkāpe: maksimāli 4,5 km (iepakotas ķīmiskās vielas)

| | 9.-2009. atkāpe: maksimāli 20 km (2. klases vielas iepakojumā) |
| --- | --- |

9.-2009. atkāpe: maksimāli 20 km (2. klases vielas iepakojumā)

| | 16.-2009. atkāpe: 200 m (IBC) |
| --- | --- |

16.-2009. atkāpe: 200 m (IBC)

Zaudē spēku: 2018. gada 15. janvārī.

DE Vācija

RO–bi–DE–1

Temats: atteikšanās no dažām norādēm pārvadājuma dokumentā (n2).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumenta saturs.

Valsts tiesību akta saturs: visām klasēm, izņemot 1. (izņemot 1.4.S), 5.2. un 7. klasi,

pārvadājuma dokumentā nav vajadzīga norāde:

| a) | attiecībā uz vietējo piegādi – par kravas saņēmēju (izņemot gadījumus, kad krava ir pilna un kad brauc pa zināmu maršrutu); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz vietējo piegādi – par kravas saņēmēju (izņemot gadījumus, kad krava ir pilna un kad brauc pa zināmu maršrutu);

| b) | ja nepiemēro 1.1.3.6. punktu un ja autotransporta līdzeklis atbilst visiem A un B pielikuma noteikumiem – par iepakojumu apjomu un veidiem; |
| --- | --- |

b)

ja nepiemēro 1.1.3.6. punktu un ja autotransporta līdzeklis atbilst visiem A un B pielikuma noteikumiem – par iepakojumu apjomu un veidiem;

| c) | tukšām, neiztīrītām tvertnēm pietiekams ir pārvadājuma dokuments par pēdējo kravu. |
| --- | --- |

c)

tukšām, neiztīrītām tvertnēm pietiekams ir pārvadājuma dokuments par pēdējo kravu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Piezīmes: attiecīgajam satiksmes veidam nebūs praktiski piemērot visus noteikumus.

Atkāpi reģistrējusi Komisija ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–2

Temats: 9. klases PCB piesārņojošo vielu pārvadājumi bez taras.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājumi bez taras.

Valsts tiesību akta saturs: atļauja veikt pārvadājumus bez taras autotransporta līdzekļu maināmajās kravas kastēs vai konteineros, kas ir hermētiski noslēgti, lai būtu šķidrumu vai putekļu necaurlaidīgi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Piezīmes: 11. atkāpe bija spēkā līdz 31.12.2004.; no 2005. gada tie paši noteikumi ADR un RID.

Skatīt arī daudzpusējo nolīgumu M137.

Saraksts Nr. 4*.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–3

Temats: iepakotu bīstamo atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.–5.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, iepakojums un marķēšana.

Valsts tiesību akta saturs: 2. līdz 6.1., 8. un 9. klase – bīstamo atkritumu jauktā iepakošana un pārvadāšana iepakojumos un vidējās kravnesības konteineros (IBC); atkritumiem jābūt iepakotiem iekšējos iepakojumos (kā tie savākti) un sadalītiem īpašās atkritumu grupās (izvairīšanās no bīstamām reakcijām vienā atkritumu grupā); īpašu rakstisku norādījumu izmantošana attiecībā uz atkritumu grupām un izmantošana par pavadzīmi; sadzīves un laboratoriju atkritumu savākšana utt.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Piezīmes: saraksts Nr. 6*.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–4

Temats: RO–bi–BE-1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: –

Zaudē spēku: 2017. gada 1. janvārī.

RO–bi–DE-5

Temats: ANO 3343 (nitroglicerīna maisījums, desensibilizēts, šķidrs, viegli uzliesmojošs, citādi nespecificēts, kurā nitroglicerīna masa nepārsniedz 30 %) vietēji pārvadājumi cisternkonteineros, atkāpjoties no Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 4.3.2.1.1. punkta.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.2., 4.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: cisternkonteineru izmantošanas noteikumi.

Valsts tiesību akta saturs: uz nitroglicerīna (ANO 3343) vietējiem pārvadājumiem cisternkonteineros nelielā attālumā attiecas atbilstība šādiem noteikumiem:

1.   Prasības attiecībā uz cisternkonteineriem

| 1.1. | Atļauts izmantot tikai tādus cisternkonteinerus, kas īpaši apstiprināti šādam nolūkam un kas visādā citādā ziņā atbilst konstrukcijas, aprīkojuma, konstrukcijas modeļa apstiprinājuma, testēšanas, marķēšanas un ekspluatācijas noteikumiem, kuri uzskaitīti Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 6.8. nodaļā. |
| --- | --- |

1.1.

Atļauts izmantot tikai tādus cisternkonteinerus, kas īpaši apstiprināti šādam nolūkam un kas visādā citādā ziņā atbilst konstrukcijas, aprīkojuma, konstrukcijas modeļa apstiprinājuma, testēšanas, marķēšanas un ekspluatācijas noteikumiem, kuri uzskaitīti Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 6.8. nodaļā.

| 1.2. | Cisternkonteinera slēgmehānismam ir jābūt ar spiediena pazemināšanas sistēmu, kas atver uz augšu vērstu atveri ar izplūdes laukumu vismaz 135 cm2 (diametrs 132 mm), kad iekšējais spiediens sasniedz 300 kPa (3 bar) virs normāla spiediena. Minētā atvere pēc atvēršanas nedrīkst noslēgties. Kā drošības iekārtu var izmantot vienu vai vairākus drošības elementus ar vienu un to pašu aktivācijas veidu un atbilstošu spiediena pazemināšanas atveri. Drošības iekārtas konstrukcijas veidam ir jābūt sekmīgi izturējušam tipa testēšanu un apstiprināšanu, ko īsteno atbildīgā iestāde. |
| --- | --- |

1.2.

Cisternkonteinera slēgmehānismam ir jābūt ar spiediena pazemināšanas sistēmu, kas atver uz augšu vērstu atveri ar izplūdes laukumu vismaz 135 cm2 (diametrs 132 mm), kad iekšējais spiediens sasniedz 300 kPa (3 bar) virs normāla spiediena. Minētā atvere pēc atvēršanas nedrīkst noslēgties. Kā drošības iekārtu var izmantot vienu vai vairākus drošības elementus ar vienu un to pašu aktivācijas veidu un atbilstošu spiediena pazemināšanas atveri. Drošības iekārtas konstrukcijas veidam ir jābūt sekmīgi izturējušam tipa testēšanu un apstiprināšanu, ko īsteno atbildīgā iestāde.

2.   Marķējums

Katrs cisternkonteiners ir no abām pusēm jāmarķē ar bīstamības zīmi atbilstoši 3. paraugam, kas norādīts Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 5.2.2.2.2. apakšpunktā.

3.   Ekspluatācijas noteikumi

| 3.1. | Ir jānodrošina, ka transportēšanas laikā nitroglicerīns ir vienmērīgi izvietots flegmatizatorā un ka nevar notikt sadalīšanās sastāvdaļās. |
| --- | --- |

3.1.

Ir jānodrošina, ka transportēšanas laikā nitroglicerīns ir vienmērīgi izvietots flegmatizatorā un ka nevar notikt sadalīšanās sastāvdaļās.

| 3.2. | Iekraušanas un izkraušanas laikā ir aizliegts atrasties transportlīdzeklī vai uz tā, izņemot, lai darbinātu iekraušanas un izkraušanas aprīkojumu. |
| --- | --- |

3.2.

Iekraušanas un izkraušanas laikā ir aizliegts atrasties transportlīdzeklī vai uz tā, izņemot, lai darbinātu iekraušanas un izkraušanas aprīkojumu.

| 3.3. | Izkraušanas vietā cisternkonteineri ir pilnīgi jāiztukšo. Ja tos nav iespējams pilnīgi iztukšot, tie pēc izkraušanas ir cieši jānoslēdz, līdz tos no jauna piepilda. |
| --- | --- |

3.3.

Izkraušanas vietā cisternkonteineri ir pilnīgi jāiztukšo. Ja tos nav iespējams pilnīgi iztukšot, tie pēc izkraušanas ir cieši jānoslēdz, līdz tos no jauna piepilda.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: derogation North Rhine–Westphalia.

Piezīmes: tas attiecas uz vietējiem pārvadājumiem cisternkonteineros pa autoceļiem nelielā attālumā, kad tā ir daļa no rūpnieciska procesa divās konkrētās ražošanas vietās. Lai ražotu farmācijas produktu, no ražošanas vietas A uz ražošanas vietu B ar noteikumiem atbilstošiem transportlīdzekļiem 600 l cisternkonteineros nogādā II iepakojuma grupas viegli uzliesmojošu sveķu šķīdumu (ANO 1866). Vietā B tiek pievienots nitroglicerīna šķīdums un notiek samaisīšana, turpmākai izmantošanai iegūstot līmes maisījumu, kas satur nitroglicerīnu un ir desensibilizēts, šķidrs, viegli uzliesmojošs, citādi nespecificēts, kurā nitroglicerīna masa nepārsniedz 30 % (ANO 3343). Šīs vielas transportēšana atpakaļ uz vietu A arī notiek iepriekš minētajos cisternkonteineros, kurus attiecīgā iestāde ir īpaši pārbaudījusi un apstiprinājusi šai konkrētajai transportēšanas operācijai un kuru cisternas kods ir L10DN.

Zaudē spēku: 2017. gada 1. janvārī.

RO–bi–DE–6

Temats: RO–bi–SE–6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

DK Dānija

RO–bi–DK–1

Temats: ANO 1202, 1203, 1223 un 2. klase – bez pārvadājuma dokumenta.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: vajadzīgs pārvadājuma dokuments.

Valsts tiesību akta saturs: piegādes vajadzībām pārvadājot 3. klases, ANO 1202, 1203 un 1223 minerāleļļas produktus un 2. klases gāzes (kravu piegādā diviem vai vairāk saņēmējiem un savāc atpakaļ nosūtītās preces līdzīgās situācijās), pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja rakstiskos norādījumos papildus ADR noteiktajai informācijai ir informācija par ANO numuru, nosaukumu un klasi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods.

Piezīmes: iemesls, kādēļ vajadzīga minētā valsts atkāpe, ir elektronisko iekārtu attīstība, kas ļauj, piemēram, naftas uzņēmumiem lietot šādas iekārtas, lai autotransporta līdzekļiem pastāvīgi pārraidītu informāciju par klientiem. Tā kā pārvadājuma sākumā šī informācija nav pieejama un to nosūta autotransporta līdzeklim brauciena laikā, tad pirms pārvadājuma uzsākšanas nav iespējams noformēt pārvadājuma dokumentus. Šādi pārvadājumi notiek ierobežotā teritorijā.

Uz Dāniju attiecas atkāpe no līdzīga noteikuma saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK–2

Temats: RO–bi–SE–6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, ar grozījumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK–3

Temats: RO–bi–UK–1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, ar grozījumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK–4

Temats: noteiktu klašu bīstamu kravu autopārvadājumi no mājsaimniecībām un uzņēmumiem uz netāliem atkritumu savākšanas punktiem vai starppārstrādes iekārtām nolūkā tās iznīcināt.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 9. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: vispārīgi noteikumi, klasifikācijas noteikumi, īpaši noteikumi, iepakošanas noteikumi, nosūtīšanas procedūras, prasības attiecībā uz iepakojumu konstrukciju un testēšanu, noteikumi attiecībā uz pārvadāšanas apstākļiem, iekraušanu, izkraušanu un kravas apstrādi, prasības par transportlīdzekļu apkalpēm, aprīkojumu, ekspluatāciju un dokumentāciju un prasības attiecībā uz transportlīdzekļu konstrukciju un apstiprināšanu.

Valsts tiesību akta saturs: bīstamas kravas no mājsaimniecībām un uzņēmumiem noteiktos apstākļos drīkst nogādāt uz netāliem atkritumu savākšanas punktiem vai starppārstrādes iekārtām nolūkā tās iznīcināt. Ir jāievēro dažādi noteikumi atkarībā no tā, kā notiek transportēšana un kādi ir ar to saistītie apdraudējumi, piemēram, bīstamo preču daudzums iekšējā iepakojumā, ārējā iepakojumā un/vai transporta vienībā un tas, vai bīstamu kravu pārvadājumi ir uzņēmumu pamatdarbība vai ne.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Piezīmes: ja atkritumus, kas var saturēt bīstamu preču atliekas, no mājsaimniecībām un/vai uzņēmumiem transportē uz netāliem atkritumu savākšanas punktiem nolūkā tos iznīcināt, atkritumu apsaimniekotājiem nav iespējams ievērot visas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļā noteiktās prasības. Šādi atkritumi parasti ir iepakojumi, kas sākotnēji ir pārvadāti saskaņā ar Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 1.1.3.1. c) apakšiedaļā noteikto izņēmumu un/vai pārdoti mazumtirdzniecībā. Tomēr 1.1.3.1. c) apakšiedaļā noteiktais izņēmums neattiecas uz atkritumu transportēšanu uz atkritumu savākšanas punktiem, un Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 3.4. nodaļas noteikumi nav lietderīgi attiecībā uz iekšējo iepakojumu atkritumu transportēšanu.

Zaudē spēku: 2019. gada 1. janvārī.

EL Grieķija

RO–bi–EL–1

Temats: atkāpe no drošuma prasībām piestiprinātām cisternām (autocisternām), kas reģistrētas līdz 2001. gada 31. decembrim, attiecībā uz dažu kategoriju bīstamo kravu vietējiem pārvadājumiem vai pārvadājumiem mazos daudzumos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.6.3.6., 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4. 6.8.2.4.5., 6.8.2.1.17.–6.8.2.1.22., 6.8.2.1.28., 6.8.2.2., 6.8.2.2.1., 6.8.2.2.2. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: konstrukcijas, aprīkojuma, tipa apstiprinājuma, pārbaužu un testu prasības un marķējuma prasības attiecībā uz piestiprinātām cisternām (autocisternām), demontējamām cisternām un cisternām, un maināmām tvertņu kravas kastēm, kuru korpuss izgatavots no metālu materiāliem, un attiecībā uz baterijtransportlīdzekļiem un MEGC.

Valsts tiesību akta saturs: pārejas noteikums – piestiprinātas cisternas (autocisternas), demontējamas cisternas un cisternas, kas pirmoreiz reģistrētas Grieķijā laikposmā no 1985. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim, var lietot līdz 2010. gada 31. decembrim. Šis pārejas noteikums attiecas uz autotransporta līdzekļiem, ar ko veic šādu bīstamu materiālu pārvadājumus (ANO: 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257). Tas paredzēts attiecībā uz pārvadājumiem mazos daudzumos vai vietējiem pārvadājumiem ar autotransporta līdzekļiem, kuri reģistrēti minētajā laika posmā. Šis pārejas noteikums būs spēkā attiecībā uz autocisternām, kas attiecīgi pielāgotas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| 1. | ADR punkti pārbaudēm un testiem: 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5. (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154). |
| --- | --- |

1.

ADR punkti pārbaudēm un testiem: 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5. (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154).

| 2. | Minimālais korpusa biezums cisternām, kam korpusa nodalījuma ietilpība ir līdz 3 500 litriem, ir 3 mm, un cisternām, kuru nodalījumu ietilpība ir līdz 6 000 litriem, – vismaz 4 mm mazleģēta tērauda neatkarīgi no nodalījumu tipa un biezuma. |
| --- | --- |

2.

Minimālais korpusa biezums cisternām, kam korpusa nodalījuma ietilpība ir līdz 3 500 litriem, ir 3 mm, un cisternām, kuru nodalījumu ietilpība ir līdz 6 000 litriem, – vismaz 4 mm mazleģēta tērauda neatkarīgi no nodalījumu tipa un biezuma.

| 3. | Ja izmantots alumīnijs vai cits metāls, cisternām jāatbilst biezuma prasībām un citām tehniskajām specifikācijām, kas izriet no rasējumiem, kurus apstiprinājusi tās valsts vietējā iestāde, kurā tās bija reģistrētas iepriekš. Ja rasējumu nav, cisternām jāatbilst 6.8.2.1.17. (211.127) prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ja izmantots alumīnijs vai cits metāls, cisternām jāatbilst biezuma prasībām un citām tehniskajām specifikācijām, kas izriet no rasējumiem, kurus apstiprinājusi tās valsts vietējā iestāde, kurā tās bija reģistrētas iepriekš. Ja rasējumu nav, cisternām jāatbilst 6.8.2.1.17. (211.127) prasībām.

| 4. | Cisternām jāatbilst prasībām, kas noteiktas punktā ar papildnumuru 211.128, 6.8.2.1.28. (211.129), 6.8.2.2. punktā ar 6.8.2.2.1. un 6.8.2.2.2. apakšpunktu (211.130, 211.131). |
| --- | --- |

4.

Cisternām jāatbilst prasībām, kas noteiktas punktā ar papildnumuru 211.128, 6.8.2.1.28. (211.129), 6.8.2.2. punktā ar 6.8.2.2.1. un 6.8.2.2.2. apakšpunktu (211.130, 211.131).

Precīzāk, autocisternas, kuru masa ir mazāka nekā četras tonnas un kuras izmanto vienīgi dīzeļdegvielas (ANO 1202) vietējiem pārvadājumiem, un kuras pirmo reizi reģistrētas līdz 2002. gada 31. decembrim, un kuru korpusa biezums ir mazāks nekā 3 mm, var lietot vienīgi tad, ja tās pārveidotas saskaņā ar 211.127. (5)b4. (6.8.2.1.20.) punktu ar papildnumuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (konstrukcijas, aprīkojuma, pārbaužu un testu prasības attiecībā uz ekspluatācijā esošām piestiprinātām cisternām (autocisternām), dažu kategoriju bīstamām kravām).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–EL–2

Temats: atkāpe no bāzes autotransporta līdzekļu konstrukcijas prasībām attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, kas paredzēti bīstamo kravu vietējiem pārvadājumiem un kas pirmoreiz reģistrēti līdz 2001. gada 31. decembrim.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2001. gada ADR: 9.2., 9.2.3.2., 9.2.3.3.

Direktīvas pielikuma saturs: bāzes autotransporta līdzekļu konstrukcijas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: atkāpe attiecas uz autotransporta līdzekļiem, kas paredzēti bīstamo kravu (ANO kategorija 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 un 3257) vietējiem pārvadājumiem un kas pirmoreiz reģistrēti līdz 2001. gada 31. decembrim.

Autotransporta līdzekļiem jāatbilst Direktīvas 94/55/EK B pielikuma 9. (9.2.1. līdz 9.2.6.) punkta prasībām ar šādiem izņēmumiem.

Atbilstība 9.2.3.2. punkta prasībām vajadzīga tikai tad, ja autotransporta līdzekļa ražotājs to aprīkojis ar pretbloķēšanas bremžu sistēmu; autotransporta līdzeklim ir jābūt aprīkotam ar 9.2.3.3.1. punktā definēto nepārtraukto bremzēšanas sistēmu, bet atbilstība 9.2.3.3.2. un 9.2.3.3.3. punktam nav obligāta.

Elektrība tahogrāfam jānodrošina caur drošības barjeru, kas savienota tieši ar akumulatoru (papildnumurs 220 514), un elektroiekārtai mehānismam, ar ko paredzēts pacelt asi, jābūt uzstādītai tajā vietā, kur to sākotnēji uzstādījis autotransporta līdzekļa ražotājs, un tai jāatrodas piemērotā noslēgtā aizsargkorpusā (papildnumurs 220 517).

Konkrēti autocisternām, kuru maksimālā masa ir mazāka nekā četras tonnas un ar kurām paredzēts veikt kurināmās dīzeļdegvielas (ANO 1202) vietējos pārvadājumus, jāatbilst 9.2.2.3., 9.2.2.6. 9.2.4.3. un 9.2.4.5. punkta prasībām, bet ne obligāti pārējo punktu prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων (tehniskās prasības jau lietošanā esošiem transportlīdzekļiem, kas paredzēti dažu kategoriju bīstamo kravu vietējiem pārvadājumiem).

Piezīmes: salīdzinot ar jau reģistrēto autotransporta līdzekļu kopējo skaitu, attiecīgo transportlīdzekļu ir maz, turklāt tie ir paredzēti tikai vietējiem pārvadājumiem. Pieprasītās atkāpes veids, attiecīgo autotransporta līdzekļu mazais skaits un pārvadājamās kravas veids nerada ceļu satiksmes drošības problēmas.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

ES Spānija

RO–bi–ES–2

Temats: īpaša iekārta bezūdens amonjaka piegādei.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.8.2.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: lai ārējo detaļu (caurules, sānu noslēgierīces) bojājuma gadījumā izvairītos no jebkādiem satura zudumiem, iekšējam noslēgvārstam un tā pamatnei jābūt aizsargātiem pret vītnes noraušanas risku ārējas ietekmes rezultātā vai tiem jābūt konstruētiem tā, lai izvairītos no šādas ietekmes. Uzpildes un iztukšošanas ierīcēm (tostarp atlokiem vai vītņu savienojumiem) un aizsargvāciņiem (ja tie ir) jābūt nodrošinātiem pret jebkuru nejaušu atvēršanos.

Valsts tiesību akta saturs: cisternas, ko izmanto lauksaimniecības vajadzībām bezūdens amonjaka piegādei un pielietošanai un kas nodotas ekspluatācijā līdz 1997. gada 1. janvārim, var aprīkot ar ārējo, nevis iekšējo drošības armatūru, ja tā sniedz vismaz tādu pašu aizsardzību, kādu nodrošina cisternas sienas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Piezīmes: līdz 1997. gada 1. janvārim tāda tipa cisternas, kas aprīkotas ar ārējo drošības armatūru, tika izmantotas vienīgi lauksaimniecībā, lai bezūdens amonjaku izlietu tieši uz lauka. Dažādas šāda tipa cisternas izmanto vēl pašlaik. Tās reti tiek pārvadātas pa autoceļiem uzpildītas, bet tās izmanto tikai lielās saimniecībās lauku minerālmēslošanai.

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

FI Somija

RO–bi–FI–1

Temats: sprāgstvielu pārvadājuma dokumentā norādāmās informācijas izmaiņas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.2.1. a).

Direktīvas pielikuma saturs: īpaši nosacījumi attiecībā uz 1. klasi.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājuma dokumentā ir pieļaujams norādīt detonatoru skaitu (1 000 detonatoru atbilst 1 kg sprāgstvielu), nevis sprāgstvielu faktisko tīro svaru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Piezīmes: informācija uzskatāma par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā. Šo atkāpi izmanto galvenokārt spridzināšanas darbiem attiecībā uz vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos.

Komisija ir reģistrējusi šo atkāpi ar 31. numuru.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FI–2

Temats: RO–bi–SE–10 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FI–3

Temats: RO–bi–DE–1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

FR Francija

RO–bi–FR–1

Temats: jūras pārvadājuma dokumenta izmantošana par pārvadājuma dokumentu īsiem braucieniem pēc kuģa izkraušanas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: informācija, kas jāiekļauj dokumentā, ko izmanto par bīstamo kravu pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: jūras pārvadājuma dokumentu izmanto par pārvadājuma dokumentu 15 km rādiusā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 23-4.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR–3

Temats: pastāvīgi uzstādītu sašķidrinātas naftas gāzes glabāšanas tvertņu pārvadājumi (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: uz pastāvīgi uzstādītu sašķidrinātas naftas gāzes glabāšanas tvertņu pārvadājumiem attiecas īpaši noteikumi. Tie atļauti tikai mazos attālumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 30.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR–4

Temats: īpaši nosacījumi, kas attiecas uz vadītāju apmācību un to transportlīdzekļu apstiprinājumu, ko izmanto pārvadājumiem lauksaimniecības vajadzībām (mazā attālumā).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.8.3.2.; 8.2.1. un 8.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: cisternu aprīkojums un autovadītāju apmācība.

Valsts tiesību akta saturs:

Īpaši noteikumi par transportlīdzekļu apstiprinājumu.

Īpaša vadītāju apmācība.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 29-2 – Annex D4.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

HU Ungārija

RO–bi–HU–1

Temats: RO–bi–SE–3 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

IE Īrija

RO–bi–IE–3

Temats: atbrīvojums, ar ko atļauj bīstamo kravu iekraušanu un izkraušanu, uz ko attiecas īpašais noteikums CV1 7.5.11. vai S1 8.5. punktā, sabiedriskās vietās bez kompetentu iestāžu īpašas atļaujas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5. un 8.5.

Direktīvas pielikuma saturs: papildu noteikumi attiecībā uz kravas iekraušanu, izkraušanu un pārkraušanu.

Valsts tiesību akta saturs: bīstamo kravu iekraušana un izkraušana sabiedriskās vietās pieļaujama bez kompetentu iestāžu īpašas atļaujas, atkāpjoties no 7.5.11. vai 8.5. punkta prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(5) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: attiecībā uz pārvadājumiem valsts teritorijā šis noteikums uzliek ļoti apgrūtinošu slogu kompetentām iestādēm.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE–6

Temats: atbrīvojums no 4.3.4.2.2. punkta prasības, ar ko paredz, ka elastīgajām uzpildes un iztukšošanas caurulēm, kas nav pastāvīgi piestiprinātas autocisternas korpusam, pārvadājuma laikā jābūt tukšām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.3.

Direktīvas pielikuma saturs: autocisternu izmantošana.

Valsts tiesību akta saturs: elastīgajām šļūtenēm (kopā ar tām pievienotajiem nostiprinātajiem cauruļvadiem), kuras pievienotas autocisternām, kas mazumtirdzniecībā piegādā naftas produktus, kuru vielas identifikācijas numuri ir ANO 1011, ANO 1202, ANO 1223, ANO 1863 un ANO 1978, autopārvadājuma laikā nav jābūt tukšām, ja ir veikti atbilstoši pasākumi, lai izvairītos no jebkuriem satura zudumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(8) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: elastīgajām šļūtenēm, ar kurām aprīkotas mājsaimniecību apgādes autocisternas, arī pārvadājuma laikā vienmēr jābūt pilnām. Iztukšošanas cauruļu sistēma ir pazīstama kā “slapjās līnijas” sistēma, kurā ir nepieciešams autocisternas skaitītājs un piepildīta caurule, lai nodrošinātu to, ka klients saņem pareizo produkta daudzumu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE–7

Temats: atbrīvojums no dažām ADR 5.4.0., 5.4.1.1.1. un 7.5.11. paredzētajām prasībām par amonija nitrāta minerālmēslojuma ANO 2067 pārvadājumiem bez taras no ostām līdz saņēmējiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.0., 5.4.1.1.1. un 7.5.11.

Direktīvas pielikuma saturs: prasība pēc atsevišķa pārvadājuma dokumenta, kurā norādīts pareizs konkrētās kravas kopējais daudzums katram pārvadājuma braucienam; un prasība, lai pirms un pēc brauciena autotransporta līdzeklis būtu iztīrīts.

Valsts tiesību akta saturs: priekšlikums par atkāpi, lai ADR prasībām atļautu izmaiņas attiecībā uz pārvadājuma dokumentu un autotransporta līdzekļa tīrīšanu; ņemt vērā praktiskās problēmas, kas saistītas ar pārvadājumiem bez taras no ostas līdz saņēmējam.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Piezīmes: ADR noteikumos paredzēts a) atsevišķs pārvadājuma dokuments, kurā norādīta konkrētajā kravā pārvadātās bīstamās kravas kopējā masa; un b) īpašais nosacījums “CV24” par tīrīšanu pēc katras kravas, ko pārvadā no ostas līdz saņēmējam, tankkuģa izkraušanas laikā. Tā kā tas ir vietējais pārvadājums un ir saistīts ar tankkuģa izkraušanu, ietverot daudzas autotransporta līdzekļa uzpildīšanas reizes (vienas dienas vai vairāku dienu laikā), pārvadājot vienu un to pašu vielu no tankkuģa līdz saņēmējam, vienots pārvadājuma dokuments, kurā norādīta aptuvena katras kravas kopējā masa, būtu pietiekams un nebūtu jāpieprasa īpašais nosacījums “CV24”.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE–8

Temats: bīstamu kravu pārvadājums no privātām telpām uz citu transportlīdzekli šo telpu tuvākajā apkārtnē vai pārvadājums no vienas privāto telpu daļas uz citu, kura atrodas tās tuvākajā apkārtnē, bet kuras nošķir koplietošanas ceļš.

Atsauce uz direktīvas pielikumu – Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma 1.1. iedaļa: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: noteikumu nepiemērošana gadījumos, kad transportlīdzekli izmanto bīstamo kravu pārvadāšanai:

| a) | no privātām telpām uz citu transportlīdzekli šo telpu tuvākajā apkārtnē; vai |
| --- | --- |

a)

no privātām telpām uz citu transportlīdzekli šo telpu tuvākajā apkārtnē; vai

| b) | no vienas privāto telpu daļas uz citu, kura atrodas tās tuvākajā apkārtnē, bet kuras nošķir koplietošanas ceļš, |
| --- | --- |

b)

no vienas privāto telpu daļas uz citu, kura atrodas tās tuvākajā apkārtnē, bet kuras nošķir koplietošanas ceļš,

ar nosacījumu, ka pārvadāšanu veic pa visīsāko ceļu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Piezīmes: ir iespējamas dažādas situācijas, kad kravas pārvadā starp divām privātu telpu daļām vai starp privātām telpām un saistītu transportlīdzekli, ko nošķir koplietošanas ceļš. Šāda pārvadāšana nav bīstamu kravu pārvadāšana parastajā izpratnē, tāpēc nav nepieciešamības piemērot uz bīstamo kravu pārvadājumiem attiecināmo regulējumu. Sk. arī RO-bi-SE-3 un RO-bi-UK-1.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

LT Lietuva

RO–bi–LT–1

Temats: RO–bi–EL–1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 “Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valdības 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 337 par bīstamo kravu autopārvadājumiem Lietuvas Republikā).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–LT–2

Temats: RO–bi–EL–2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 “Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valdības 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 337 par bīstamo kravu autopārvadājumiem Lietuvas Republikā).

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

NL Nīderlande

RO–bi–NL–13

Temats: 2004. gada noteikumi par bīstamo sadzīves atkritumu pārvadājumiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6., 3.3., 4.1.4., 4.1.6., 4.1.8., 4.1.10., 5.1.2., 5.4.0., 5.4.1., 5.4.3., 6.1., 7.5.4., 7.5.7., 7.5.9., 8. un 9.

Direktīvas pielikuma saturs: atbrīvojumi attiecībā uz noteiktiem daudzumiem; īpaši noteikumi; iepakojuma izmantošana; ārējā iepakojuma izmantošana; dokumentācija; iepakojuma konstrukcija un testēšana; kravas iekraušana, izkraušana un pārkraušana; personāla komplektēšana; iekārtas; darbība; transportlīdzekļi un dokumentācija; transportlīdzekļu būve un apstiprināšana.

Valsts tiesību akta saturs: 17 būtiski noteikumi attiecībā uz savāktu nelielu, bīstamu sadzīves atkritumu pārvadājumiem. Tā kā parasti šādos gadījumos ir nelieli daudzumi un dažādām vielām ir atšķirīgas īpašības, pārvadājuma operācijas nav iespējams veikt tā, lai tās pilnībā atbilstu ADR noteikumiem. Tādējādi saskaņā ar iepriekš minēto programmu ir paredzēts vienkāršots variants, kas atšķiras no vairākiem ADR noteikumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: 2004. gada noteikumi par bīstamo sadzīves atkritumu pārvadājumiem.

Piezīmes: programma tika izstrādāta, lai iedzīvotāji varētu nogādāt ķīmiskus atkritumus nelielos daudzumos šim nolūkam paredzētā vietā. Šo vielu sastāvā ir atliekvielas, piemēram, krāsu atliekas. Bīstamību samazina līdz minimumam, izvēloties attiecīgu transportlīdzekli un cita starpā izmantojot īpašus pārvadājumu elementus, kā arī apkārtējiem skaidri pamanāmas norādes “Nesmēķēt!” un dzeltenas mirgojošas gaismas. Būtiskākais jautājums attiecībā uz pārvadājumiem ir tas, lai tiktu nodrošināta drošība. To var panākt, piemēram, vielas pārvadājot hermētiski noslēgtos iepakojumos, lai novērstu to nonākšanu apkārtējā vidē vai arī toksisku tvaiku noplūdi vai uzkrāšanos transportlīdzeklī. Transportlīdzeklī ir ierīkoti nodalījumi, kuros var uzglabāt dažādu kategoriju atkritumus, nodrošinot tiem aizsardzību manevrēšanas laikā un aizsardzību pret nejaušu pārvietošanos, kā arī neparedzētu atvēršanos. Tajā pašā laikā, neraugoties uz nelielajiem atkritumu daudzumiem, pārvadātājam ir jābūt profesionāli sertificētam, ņemot vērā iesaistīto vielu dažādās īpašības. Tā kā iedzīvotājiem trūkst zināšanu par bīstamības līmeņiem saistībā ar šīm vielām, būtu jānodrošina rakstiski norādījumi, kā paredzēts programmas pielikumā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

PT Portugāle

RO–bi–PT–1

Temats: pārvadājuma dokuments ANO 1965.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības attiecībā uz pārvadājuma dokumentāciju.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājuma dokumentā norādāmo oficiālo kravas nosaukumu, kā paredzēts RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) 5.4.1. iedaļā, attiecībā uz komerciāli lietojamo butāna un propāna gāzi, kas iekļautas kopējā kategorijā “ANO Nr. 1965 ogļūdeņraža gāzu maisījums, sašķidrināta gāze, c.n.p.” un kuras pārvadā balonos, var aizstāt ar šādiem citiem tirdzniecības nosaukumiem:

“ANO 1965 butāns” gadījumā, ja gāze ir maisījumos A, A01, A02 un A0, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos;

“ANO 1965 propāns” gadījumā, ja gāze ir maisījumā C, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Despacho DGTT 7560/2004, 2004. gada 16. aprīlis, atbilstīgi 5. panta Nr. 1 27. oktobra tiesību aktā Decreto-Lei No 267-A/2003.

Piezīmes: tiek atzīts, cik svarīgi ir atvieglot uzņēmumiem bīstamu kravu pārvadājuma dokumentu aizpildīšanu, vienlaicīgi neietekmējot pārvadājumu drošību.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–PT–2

Temats: pārvadājuma dokumentācija attiecībā uz tukšām, neiztīrītām tvertnēm un konteineriem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības attiecībā uz pārvadājuma dokumentāciju.

Valsts tiesību akta saturs: attiecībā uz to tukšo tvertņu un konteineru atpakaļceļu, ar kuriem tika pārvadātas bīstamas kravas, pārvadājuma dokumentu, kas minēts RPE 5.4.1. iedaļā, var aizstāt ar pārvadājuma dokumentu, kas izdots iepriekšējam braucienam, kurš tika veikts, lai kravu piegādātu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Despacho DGTT 15162/2004, 2004. gada 28. jūlijs, atbilstīgi 5. panta Nr. 1 27. oktobra tiesību aktā Decreto-Lei No 267-A/2003.

Piezīmes: prasība, lai to tukšu tvertņu un konteineru pārvadājumiem, kuros bijusi bīstama krava, būtu izdots pārvadājuma dokuments saskaņā ar RPE, atsevišķos gadījumos rada praktiskas grūtības, kuras var pēc iespējas samazināt, neietekmējot drošību.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

SE Zviedrija

RO–bi–SE–1

Temats: bīstamo atkritumu pārvadājumi uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 5.2. un 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, marķējums un etiķetes un iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: tiesību aktā ietverti vienkāršoti klasifikācijas kritēriji, mazāk ierobežojošas iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības un grozītas prasības etiķetēm un marķējumam.

Bīstamos atkritumus nevis klasificē saskaņā ar ADR, bet iekļauj dažādās atkritumu grupās. Katrā atkritumu grupā ietilpst vielas, kuras saskaņā ar ADR drīkst iepakot kopā (jauktā iepakošana).

Katrs iepakojums jāmarķē ar attiecīgu atkritumu grupas kodu, nevis ANO numuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: šos noteikumus var izmantot tikai bīstamu atkritumu pārvadājumiem no publiskām atkritumu pārstrādes vietām uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–2

Temats: kravas nosūtītāja nosaukums/vārds un adrese pārvadājuma dokumentā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumentā parasti norādāmā informācija.

Valsts tiesību akta saturs: valsts tiesību aktā noteikts, ka kravas nosūtītāja nosaukums/vārds un adrese nav jānorāda, ja kā piegādes sistēmas daļa tiek vesti atpakaļ tukši, neiztīrīti iepakojumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: tukšos, neiztīrītos iepakojumos, ko ved atpakaļ, parasti bīstamo kravu atlikumi ir mazi.

Šo atkāpi nozarē galvenokārt lieto, vedot atpakaļ tukšas, neiztīrītas gāzes tvertnes apmaiņā pret pilnām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–3

Temats: bīstamu kravu pārvadājumi ražošanas vietas(-u) tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem no vienas ražošanas vietas daļas uz citu.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa koplietošanas ceļiem.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājumi ražošanas vietas(-u) tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem no vienas ražošanas vietas daļas uz citu. Atkāpe attiecas uz iepakojumu etiķetēm un marķējumu, pārvadājuma dokumentiem, autovadītāja apliecību un apstiprinājuma sertifikātu saskaņā ar 9.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: vairākos gadījumos bīstamās kravas pārved uz telpām, kas atrodas koplietošanas ceļa otrā pusē. Šāda veida pārvadājumi nav bīstamu kravu pārvadājumi pa privātu ceļu, un tādēļ tos nevar saistīt ar attiecīgajām prasībām. Sal. arī ar Direktīvas 96/49/EK 6. panta 14. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–4

Temats: iestāžu aizturēto bīstamo kravu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: atkāpes no noteikumiem var pieļaut, ja to pamatā ir iemesli, kas saistīti ar darba aizsardzību, izkraušanas riskiem, pierādījumu sniegšanu utt.

Atkāpes no noteikumiem pieļauj tikai tad, ja normālos pārvadāšanas apstākļos tiek nodrošināts pietiekams drošības līmenis.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: šīs atkāpes var piemērot vienīgi iestādes, kas aizturējušas bīstamās kravas.

Šī atkāpe ir paredzēta vietējiem pārvadājumiem, piemēram, tādu policijas aizturētu kravu kā sprāgstvielu vai zagtas mantas pārvadājumiem. Problēma, kas saistīta ar šā veida kravām, ir tāda, ka tās ir ļoti grūti klasificēt. Turklāt krava bieži vien nav iepakota, marķēta vai etiķetēta atbilstīgi ADR prasībām. Katru gadu policija veic vairākus simtus šādu pārvadājumu. Kontrabandas alkohols jāpārved no vietas, kur tas aizturēts, uz pierādījumu uzglabāšanas telpām un pēc tam uz iznīcināšanas vietu; turklāt abas minētās vietas var atrasties diezgan tālu viena no otras. Pieļaujamās atkāpes: a) katram iepakojumam nav vajadzīga etiķete; un b) nav jāizmanto apstiprināts iepakojums. Tomēr uz katra paliktņa, uz kura ir šādi iepakojumi, jābūt pareizam marķējumam. Jāievēro visas pārējās prasības. Katru gadu notiek apmēram 20 šādi pārvadājumi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–5

Temats: bīstamu kravu pārvadājumi ostās un to tiešā tuvumā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.1.2., 8.1.5., 9.1.2.

Direktīvas pielikuma saturs: transporta vienībai vajadzīgie dokumenti; katra transporta vienība, kas pārvadā bīstamās preces, jāaprīko ar īpašu aprīkojumu; transportlīdzekļa atbilstības apstiprinājums.

Valsts tiesību akta saturs:

Transporta vienībā nav jābūt dokumentiem (izņemot autovadītāja apliecību).

Transporta vienība nav jāaprīko ar 8.1.5. punktā norādīto aprīkojumu.

Traktoriem nav vajadzīga apstiprinājuma apliecība.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: salīdzināt ar Direktīvas 96/49/EK 6. panta 14. punktu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–6

Temats: apliecība par inspektoru ADR mācībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: autotransporta līdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: inspektoriem, kas veic autotransporta līdzekļa ikgadējo tehnisko apskati, nav jāapmeklē 8.2. punktā minētā apmācība, tiem nav vajadzīga arī ADR apmācības apliecība.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: dažos gadījumos, kad autotransporta līdzekļiem veic tehnisko apskati, tajos var būt bīstamas kravas, piemēram, neiztīrītas, tukšas cisternas.

Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–7

Temats: ANO 1202, 1203 un 1223 vietējā piegāde ar autocisternām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6., 5.4.1.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: tukšu, neiztīrītu cisternu un cisternkonteineru apraksts atbilst 5.4.1.1.6. punktam. Citos dokumentos var ierakstīt vairāku kravas saņēmēju nosaukumu un adresi.

Valsts tiesību akta saturs: tukšām, neiztīrītām cisternām vai cisternkonteineriem apraksts pārvadājuma dokumentā atbilstīgi 5.4.1.1.6. punktam nav vajadzīgs, ja iekraušanas plānā ierakstītais vielas daudzums ir “0”. Autotransporta līdzeklī esošajos dokumentos nav jābūt kravas saņēmēju nosaukumam un adresei.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–9

Temats: vietējie pārvadājumi, kas saistīti ar vietām, kur notiek lauksaimnieciska darbība vai būvniecība.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4., 6.8. un 9.1.2.

Direktīvas pielikuma saturs: transporta dokuments; tvertņu konstrukcija; apstiprinājuma apliecība.

Valsts tiesību akta saturs: vietējiem pārvadājumiem, kas saistīti ar vietām, kur notiek lauksaimnieciska darbība vai būvniecība, nav jāatbilst dažiem noteikumiem:

| a) | nav vajadzīga bīstamo kravu deklarācija; |
| --- | --- |

a)

nav vajadzīga bīstamo kravu deklarācija;

| b) | joprojām var izmantot tādas vecākas tvertnes/konteinerus, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet atbilst vecākiem valsts tiesību aktiem un kuri ir piestiprināti pie strādnieku vagoniņiem; |
| --- | --- |

b)

joprojām var izmantot tādas vecākas tvertnes/konteinerus, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet atbilst vecākiem valsts tiesību aktiem un kuri ir piestiprināti pie strādnieku vagoniņiem;

| c) | vecākas tvertnes, kas neatbilst 6.7. vai 6.8. punkta prasībām un ko paredzēts izmantot vielu ANO 1268, 1999, 3256 un 3257 pārvadājumiem, un kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav, joprojām var izmantot vietējiem pārvadājumiem un tiešā tuvumā vietām, kur notiek ceļa darbi; |
| --- | --- |

c)

vecākas tvertnes, kas neatbilst 6.7. vai 6.8. punkta prasībām un ko paredzēts izmantot vielu ANO 1268, 1999, 3256 un 3257 pārvadājumiem, un kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav, joprojām var izmantot vietējiem pārvadājumiem un tiešā tuvumā vietām, kur notiek ceļa darbi;

| d) | nav vajadzīgas apstiprinājuma apliecības strādnieku vagoniņiem un autocisternām, kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav. |
| --- | --- |

d)

nav vajadzīgas apstiprinājuma apliecības strādnieku vagoniņiem un autocisternām, kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas iekārta vai tādas nav.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: strādnieku vagoniņš ir sava veida dzīvojamā piekabe strādniekiem, tajā ir strādnieku istaba, un tam ir pierīkota neapstiprināta cisterna/konteiners dīzeļdegvielai, ko izmanto mežsaimniecības traktoru darbināšanai.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–10

Temats: sprāgstvielu pārvadājumi cisternās.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: sprāgstvielas drīkst iepakot vienīgi saskaņā ar 4.1.4.

Valsts tiesību akta saturs: valsts kompetentā iestāde apstiprinās autotransporta līdzekļus, kas paredzēti sprāgstvielu pārvadājumiem cisternās. Pārvadājumi cisternās ir atļauti tikai attiecībā uz tām sprāgstvielām, kas uzskaitītas noteikumā, vai ar īpašu kompetentas iestādes atļauju.

Autotransporta līdzekļiem, kuros iekrautas sprāgstvielas cisternās, jābūt marķētiem un etiķetētiem saskaņā ar 5.3.2.1.1., 5.3.1.1.2. un 5.3.1.4. Transporta vienībā bīstamā krava drīkst būt tikai vienā autotransporta līdzeklī.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act and the Swedish regulation SÄIFS 1993:4.

Piezīmes: šos noteikumus piemēro tikai valsts iekšējiem pārvadājumiem un tad, ja pārvadājumu operācija ir lielākoties vietēja. Šie noteikumi bija spēkā pirms Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai.

Tikai divas uzņēmējsabiedrības veic sprāgstvielu pārvadājumus ar autocisternām. Tuvākajā nākotnē paredzama pāreja uz emulsijām.

Iepriekšējā atkāpe Nr. 84.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–11

Temats: autovadītāja apliecība.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības attiecībā uz autotransporta līdzekļa apkalpes apmācību.

Valsts tiesību akta saturs: autovadītāju apmācība nav atļauta ne ar vienu no 8.2.1.1. punktā norādītajiem autotransporta līdzekļiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Piezīmes: vietējie pārvadājumi.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–12

Temats: ANO 0335 uguņošanas ierīču pārvadāšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: B pielikums, 7.2.4., V2 (1).

Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi par EX/II un EX/III autotransporta līdzekļu izmantošanu.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājot ANO 0335 uguņošanas ierīces, 7.2.4. punkta īpašais noteikums V2 (1) jāpiemēro tikai attiecībā uz tīro, sprādzienbīstamo saturu, kas lielāks nekā 3 000 kg (4 000 kg, ja izmanto piekabi), ja uguņošanas ierīcēm ir piešķirts ANO 0335 saskaņā ar uguņošanas ierīču standarta klasifikācijas tabulu ANO Ieteikumu par bīstamo kravu pārvadāšanu 14. pārskatītā izdevuma 2.1.3.5.5. punktā.

Šāda piešķiršana tiek veikta, saskaņojot to ar kompetento iestādi. Piešķiršanas apliecinājumu pārvadā transporta vienībā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Piezīmes: uguņošanas ierīču pārvadāšana ir ierobežota laika ziņā divos īsos laika posmos gadā, t. i., gadumijā un aprīļa beigās/maija sākumā. Pārvadāšanu no kravas nosūtītāja līdz noliktavai bez liekiem sarežģījumiem var veikt, izmantojot pašreizējo atbilstīgi EX apstiprināto autotransporta līdzekļu parku. Tomēr uguņošanas ierīču piegāde no noliktavām uz pārdošanas vietām un pārpalikuma nogādāšana atpakaļ noliktavās ir apgrūtināta, jo nav pietiekami daudz atbilstīgi EX apstiprinātu autotransporta līdzekļu. Pārvadātāji nav ieinteresēti ieguldīt šādu apstiprinājumu iegūšanā, jo izmaksas nevar atgūt. Tas apdraud uguņošanas ierīču kravu nosūtītāju pastāvēšanu, jo tiem nav iespēju nogādāt savu produkciju tirgū.

Piemērojot šo atkāpi, uguņošanas ierīču klasificēšanu veic, pamatojoties uz standarta sarakstu ANO ieteikumos, lai būtu pieejama pēc iespējas atjaunināta klasifikācija.

Līdzīga atkāpe attiecināta uz ANO 0336 uguņošanas ierīcēm, un tā iekļauta ADR 2005. gada redakcijas 651. īpašā noteikuma 3.3.1.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RO–bi–UK–1

Temats: koplietošanas ceļu šķērsošana ar transportlīdzekļiem, kas pārvadā bīstamas kravas (N8).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa koplietošanas ceļiem.

Valsts tiesību akta saturs: noteikumi par bīstamajām kravām netiek piemēroti pārvadājumiem no vienas privātas telpas uz citu, ko šķir ceļš. Attiecībā uz 7. klasi šo atkāpi nepiemēro Noteikumu par radioaktīviem materiāliem (pārvadājumi ar autotransportu) 2002. gada redakcijā paredzētajiem noteikumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Piezīmes: šāda situācija, bez šaubām, var rasties, ja kravas pārved no vienām privātām telpām uz citām, kas atrodas katra savā ceļa pusē. Tas nav bīstamo kravu pārvadājums pa koplietošanas ceļu termina parastajā nozīmē, un šādā gadījumā nav jāpiemēro noteikumi par bīstamajām kravām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–2

Temats: atkāpe attiecībā uz aizliegumu autovadītājam vai autovadītāja palīgam atvērt bīstamo kravu iepakojumus vietējā piegādes ķēdē no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai tiešajam lietotājam un no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam (izņemot 7. klasi) (N11).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.3.3.

Direktīvas pielikuma saturs: aizliegums autovadītājam vai autovadītāja palīgam atvērt bīstamo kravu iepakojumus.

Valsts tiesību akta saturs: aizliegumu atvērt iepakojumus mīkstina ar noteikumu: “Ja vien par transportlīdzekli atbildīgais uzņēmējs nav to atļāvis.”

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Piezīmes: uztverot pielikumā ietverto aizliegumu burtiski, var rasties nopietnas problēmas mazumtirdzniecībā.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–3

Temats: alternatīvi pārvadāšanas noteikumi koka mucām, kurās ir III iepakojuma grupas ANO 3065.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.4., 4.1., 5.2. un 5.3.

Direktīvas pielikuma saturs: iepakošanas un marķēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: atļauj pārvadāt alkoholiskos dzērienus, kuru spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 24 %, bet ne lielāka kā 70 % (III iepakojuma grupa), koka mucās, kas nav apstiprinātas atbilstīgi ANO, bez bīstamības zīmēm, ja tiek ievērotas stingrākas prasības attiecībā uz iekraušanu un autotransporta līdzekli.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Piezīmes: tas ir produkts ar augstu vērtību, kas apliekams ar valdības akcīzes nodokli un kas jāpārvadā starp spirta rūpnīcu un muitas noliktavu droši noslēgtos autotransporta līdzekļos ar valdības nodokļa plombām. Iepakošanas un marķēšanas prasību mazināšanu ņem vērā papildu noteikumos, lai garantētu drošumu.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–4

Temats: RO–bi–SE–12 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–5

Temats: izlietotu bateriju savākšana iznīcināšanai vai pārstrādei.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: 636. īpašais noteikums.

Valsts tiesību akta saturs: pieļauj šādus alternatīvus nosacījumus attiecībā uz 3.3. nodaļas 636. īpašo noteikumu:

Citi ADR noteikumi neattiecas uz lietotiem litija elementiem un baterijām (ANO 3090 un ANO 3091), kas savāktas un nodotas pārvešanai iznīcināšanai no patērētājiem paredzēta savākšanas punkta uz starpprodukta pārstrādes iekārtām kopā ar citiem litiju nesaturošiem elementiem vai baterijām (ANO 2800 un ANO 3028), ja šie izstrādājumi atbilst šādiem nosacījumiem:

| | tie ir iepakoti IH2 tipa mucās vai 4H2 tipa kastēs, kas atbilst II iepakojuma grupas prasībām attiecībā uz cietvielām; |
| --- | --- |

tie ir iepakoti IH2 tipa mucās vai 4H2 tipa kastēs, kas atbilst II iepakojuma grupas prasībām attiecībā uz cietvielām;

| | katrā iepakojumā ir ne vairāk kā 5 % litija vai litija jonu bateriju; |
| --- | --- |

katrā iepakojumā ir ne vairāk kā 5 % litija vai litija jonu bateriju;

| | visa iepakojuma kopējā bruto masa nepārsniedz 25 kg; |
| --- | --- |

visa iepakojuma kopējā bruto masa nepārsniedz 25 kg;

| | kopējais iepakojumu daudzums vienā transporta vienībā nepārsniedz 333 kg; |
| --- | --- |

kopējais iepakojumu daudzums vienā transporta vienībā nepārsniedz 333 kg;

| | netiek vestas citas bīstamas kravas. |
| --- | --- |

netiek vestas citas bīstamas kravas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Piezīmes: patērētājiem paredzēti savākšanas punkti parasti atrodas mazumtirdzniecības veikalos, un nebūtu praktiski apmācīt lielu skaitu cilvēku izlietoto bateriju šķirošanā un iepakošanā atbilstoši ADR. Apvienotās Karalistes sistēma darbosies atbilstoši Apvienotās Karalistes Atkritumu un resursu rīcības programmas pamatprincipiem, un tās ietvaros tiks nodrošināts ADR prasībām atbilstošs iepakojums un attiecīgas instrukcijas.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.”

| 2) | II pielikuma II.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “II.3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: RA–a/bi/bii–MS–nn

  RA= dzelzceļš

  a/bi/bii= 6. panta 2. punkta a/bi/bii

  MS= dalībvalsts abreviatūra

  nn= kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts



  DE Vācija


  RA–a–DE–2

  Temats: jauktās iepakošanas atļauja.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.
  Direktīvas pielikuma saturs: jauktās iepakošanas aizliegums.
  Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

  Piezīmes: saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  FR Francija


  RA–a–FR–3

  Temats: pārvadājumi dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: kravas pavadzīmē jānorāda informācija par bīstamajiem materiāliem.
  Valsts tiesību akta saturs: pārvadājumiem dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktās robežas, nepiemēro kravas deklarēšanas prasību.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.

  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RA–a–FR–4

  Temats: dažu pasta vagonu atbrīvojums no marķēšanas prasībām.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: prasība piestiprināt etiķetes pie vagonu sienām.
  Valsts tiesību akta saturs: jāmarķē tikai tie pasta vagoni, kuros pārvadā vairāk nekā trīs tonnas vienas klases materiāla (izņemot 1., 6.2. vai 7. klasi).
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.

  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  SE Zviedrija


  RA–a–SE–1

  Temats: dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: dzelzceļa vagoni, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Valsts tiesību akta saturs: dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

  Piezīmes: RID noteikti daudzuma ierobežojumi kravām, ko pārvadā kā ekspressūtījumus. Tādēļ šis jautājums attiecas uz nelieliem daudzumiem.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  UK Apvienotā Karaliste


  RA–a–UK–1

  Temats: dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: lielākā daļa RID prasību.
  Direktīvas pielikuma saturs: prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.
  Valsts tiesību akta saturs: pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

  Piezīmes: šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti RID.
  Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

  RA–a–UK–2

  Temats: ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām vagonos, transportlīdzekļos un konteineros (N4/5/6).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.
  Direktīvas pielikuma saturs: ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.
  Valsts tiesību akta saturs: valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravām, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

  Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas izmaiņas noteikumos par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām. Visām atkāpēm būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkurām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek apdraudētas”.
  Noviržu piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:






  1. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamas preces, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu. |
| --- | --- | --- |

2)

II pielikuma II.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“II.3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: RA–a/bi/bii–MS–nn

RA= dzelzceļš

a/bi/bii= 6. panta 2. punkta a/bi/bii

MS= dalībvalsts abreviatūra

nn= kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

DE Vācija

RA–a–DE–2

Temats: jauktās iepakošanas atļauja.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.

Direktīvas pielikuma saturs: jauktās iepakošanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja objektiem 1.4.S klasē (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un tīrīšanas un apstrādes materiāliem 3. un 6.1. klasē (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Piezīmes: saraksts Nr. 30*, 30.a, 30.b, 30.c, 30.d, 30.e, 30.f, 30.g.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RA–a–FR–3

Temats: pārvadājumi dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: kravas pavadzīmē jānorāda informācija par bīstamajiem materiāliem.

Valsts tiesību akta saturs: pārvadājumiem dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktās robežas, nepiemēro kravas deklarēšanas prasību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–FR–4

Temats: dažu pasta vagonu atbrīvojums no marķēšanas prasībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: prasība piestiprināt etiķetes pie vagonu sienām.

Valsts tiesību akta saturs: jāmarķē tikai tie pasta vagoni, kuros pārvadā vairāk nekā trīs tonnas vienas klases materiāla (izņemot 1., 6.2. vai 7. klasi).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

SE Zviedrija

RA–a–SE–1

Temats: dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: dzelzceļa vagoni, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Valsts tiesību akta saturs: dzelzceļa vagoni, kuros bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: RID noteikti daudzuma ierobežojumi kravām, ko pārvadā kā ekspressūtījumus. Tādēļ šis jautājums attiecas uz nelieliem daudzumiem.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RA–a–UK–1

Temats: dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: lielākā daļa RID prasību.

Direktīvas pielikuma saturs: prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Piezīmes: šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti RID.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–2

Temats: ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām vagonos, transportlīdzekļos un konteineros (N4/5/6).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.

Valsts tiesību akta saturs: valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravām, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas izmaiņas noteikumos par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamām kravām. Visām atkāpēm būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkurām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek apdraudētas”.

Noviržu piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:

1.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamas preces, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu.

| 2. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 500 kg.

| 3. | Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī ar 2. transporta kategorijas viegli uzliesmojošiem šķidrumiem un gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā tīrā masa nepārsniedz 20 kg.

| 4. | Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO Nr. 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas Nr. 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums ar ANO Nr. 0106, 0107 vai 0257 nepārsniedz 20 kg.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–3

Temats: atļaut 1.1.3.1. punkta tabulā norādītajām 1. klases 1. un 2. kategorijas kravām dažādus maksimālos kopējos daudzumus uz vienu transporta vienību.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 1.1.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: atbrīvojumi, kas saistīti ar pārvadājuma raksturīgajām īpatnībām.

Valsts tiesību akta saturs: izklāstīti noteikumi par atbrīvojumiem ierobežota daudzuma un jaukta sastāva sprāgstvielu kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Piezīmes: atļaut dažādus daudzuma ierobežojumus un jaukta sastāva kravu reizināšanas koeficientus 1. klases precēm, proti, “50” 1. kategorijai un “500” 2. kategorijai. Jaukta sastāva kravu aprēķināšanai reizināšanas koeficients 1. transporta kategorijai ir “20” un 2. transporta kategorijai – “2”.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–4

Temats: RA–a–FR–6 pieņemšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.3.2.

Direktīvas pielikuma saturs: prasību mazināšana attiecībā uz apzīmēšanu ar transporta bīstamības zīmi, veicot kombinētos autotransporta pārvadājumus pa dzelzceļu.

Valsts tiesību akta saturs: prasību apzīmēt ar transporta bīstamības zīmi nepiemēro, ja transporta bīstamības zīmes uz autotransporta līdzekļiem ir skaidri redzamas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Piezīmes: šāds valsts noteikums Apvienotajā Karalistē ir bijis vienmēr.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–5

Temats: preču izplatīšana iekšējā iepakojumā mazumtirgotājiem vai lietotājiem (izņemot tās, kas atbilst 1., 4.2., 6.2. un 7. klasei) no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājiem vai lietotājiem un no mazumtirgotājiem tiešajiem lietotājiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: uz iepakojumiem neattiecas prasība tiem piešķirt RID/ADR vai ANO marķējumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Piezīmes: RID prasības nav piemērotas pārvadājumu pēdējam posmam no piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai lietotājam vai no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam. Šīs atkāpes mērķis ir atļaut pārvadāt preču iekšējās tvertnes mazumtirdzniecībai vietējā piegādes cikla dzelzceļa posmā bez ārējā iepakojuma.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

DE Vācija

RA–bi–DE–2

Temats: iepakotu bīstamo atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 1.–5.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, iepakojums un marķēšana.

Valsts tiesību akta saturs: 2. līdz 6.1., 8. un 9. klase – bīstamo atkritumu jauktā iepakošana un pārvadāšana iepakojumos un vidējās kravnesības konteineros (IBC); atkritumiem jābūt iepakotiem iekšējos iepakojumos (kā tie savākti) un sadalītiem īpašās atkritumu grupās (izvairīšanās no bīstamām reakcijām vienā atkritumu grupā); īpašu rakstisku norādījumu izmantošana attiecībā uz atkritumu grupām un izmantošana par pavadzīmi; sadzīves un laboratoriju atkritumu savākšana utt.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Piezīmes: saraksts Nr. 6*.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

AR–bi–DE–3

Temats: ANO 1381 (dzeltenais fosfors, zem ūdens) vietējie pārvadājumi, 4.2. klase, I iepakojuma grupa, dzelzceļa cisternvagonos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 6.8., 6.8.2.3.

Direktīvas pielikuma saturs: noteikumi cisternu un cisternvagonu konstruēšanai. 6.8. nodaļas 6.8.2.3. apakšiedaļā noteikts, ka cisternām, kurās pārvadā ANO 1381 (dzeltenais fosfors, zem ūdens), jāsaņem tipa apstiprinājums.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 1381 (dzeltenais fosfors, zem ūdens), 4.2. klase, I iepakojuma grupa, vietēji pārvadājumi nelielā attālumā (no Sassnitz-Mukran uz Lutherstadt Wittenberg-Piesteritz un Bitterfeld) dzelzceļa cisternvagonos, kas būvēti saskaņā ar Krievijas standartiem. Uz kravu pārvadāšanu attiecas papildu darbības noteikumi, ko noteikušas kompetentās drošības iestādes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī (atļauja pagarināta).

DK Dānija

RA–bi–DK–1

Temats: bīstamu kravu pārvadājumi tuneļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: iekraušana, izkraušana un drošības attālumi.

Valsts tiesību akta saturs: tiesību aktā ir paredzēti alternatīvi noteikumi tiem, kas minēti Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļā, attiecībā uz kravu pārvadājumiem tunelī dzelzceļa līnijas starpmezglu posmā pāri Lielajam Beltam. Šie alternatīvie noteikumi attiecas tikai uz kravas tilpumu un attālumu starp bīstamām kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 2005. gada 15. februāris.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

RA–bi–DK–2

Temats: bīstamu kravu pārvadājumi tuneļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: iekraušana, izkraušana un drošības attālumi.

Valsts tiesību akta saturs: tiesību aktā ir paredzēti alternatīvi noteikumi tiem, kas minēti Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļā, attiecībā uz kravu pārvadājumiem tunelī dzelzceļa līnijas starpmezglu posmā pāri Zundam. Šie alternatīvie noteikumi attiecas tikai uz kravas tilpumu un attālumu starp bīstamām kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 2005. gada 15. februāris.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2016. gada 29. februārī.

CZ Čehijas Republika

(Atbrīvojums vairs nav spēkā)

SE Zviedrija

RA–bi–SE–1

Temats: bīstamo atkritumu pārvadājumi uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 2., 5.2. un 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, marķējums un etiķetes un iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: tiesību aktā ietverti vienkāršoti klasifikācijas kritēriji, mazāk ierobežojošas iepakojuma konstrukcijas un testēšanas prasības un grozītas prasības etiķetēm un marķējumam. Tā vietā, lai bīstamos atkritumus klasificētu saskaņā ar RID, tos iedala dažādās atkritumu grupās. Katrā atkritumu grupā ietilpst vielas, kuras saskaņā ar RID drīkst iepakot kopā (jauktā iepakošana). Katrs iepakojums jāmarķē ar attiecīgu atkritumu grupas kodu, nevis ANO numuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: šos noteikumus var izmantot tikai bīstamu atkritumu pārvadājumiem no publiskiem atkritumu pārstrādes objektiem uz bīstamo atkritumu iznīcināšanas iekārtām.

Zaudē spēku: 2015. gada 30. jūnijā.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkts

DE Vācija

RA–bii–DE–1

Temats: ANO 1051 ciānūdeņraža, stabilizēta, šķidra, ar ūdens saturu pēc masas 1 % vai mazāku, vietēja transportēšana dzelzceļa cisternvagonos, atkāpjoties no Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļas 4.3.2.1.1. apakšpunkta.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 3.2., 4.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: ANO 1051 (ciānūdeņraža), stabilizēta, šķidra, ar ūdens saturu pēc masas 1 % vai mazāku, transportēšanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: vietējie pārvadājumi pa dzelzceļu īpaši paredzētos maršrutos, kas ir noteikta rūpniecības procesa daļa un ko stingri kontrolē saskaņā ar precīzi izklāstītiem nosacījumiem. Transportēšana notiek cisternvagonos, kas ir licencēti īpaši šim mērķim un kuru konstrukciju un detaļas nepārtraukti pielāgo atbilstoši jaunākajai drošības tehnoloģijai (piemēram, aprīkošana ar avārijas amortizatoriem atbilstoši TE 22). Transportēšanas procesu sīki nosaka ekspluatācijas drošības papildu noteikumi, kas saskaņoti ar attiecīgām drošības un bīstamības novēršanas iestādēm, un to uzrauga attiecīgās uzraudzības iestādes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atbrīvojums Nr. E 1/97 (4. grozītā versija), Federal Office for Railways.

Zaudē spēku: 2017. gada 1. janvārī.

DE Vācija

AR–bii–DE–2

Temats: ANO 1402 (kalcija karbīds), iepakojuma grupa I, vietējie pārvadājumi noteiktos maršrutos konteineros, kas iekrauti vagonos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 3.2., 7.3.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: vispārīgi noteikumi par beztaras pārvadājumiem. 3.2. nodaļa, A tabula, nav atļauti kalcija karbīda beztaras pārvadājumi.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 1402 (kalcija karbīds), iepakojuma grupa I, vietējie pārvadājumi pa dzelzceļu īpaši paredzētos maršrutos, kas ir noteikta rūpniecības procesa daļa un ko stingri kontrolē saskaņā ar precīzi izklāstītiem nosacījumiem. Kravas pārvadā īpaši šim nolūkam izgatavotos konteineros, kas iekrauti vagonos. Uz kravu pārvadāšanu attiecas papildu darbības noteikumi, ko noteikušas kompetentās drošības iestādes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Zaudē spēku: 2018. gada 15. janvārī.”

| 3) | III pielikuma III.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “III.3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: IW–a/bi/bii–MS–nn

  IW= iekšējie ūdensceļi

  a/bi/bii= 6. panta 2. punkta a/bi/bii

  MS= dalībvalsts abreviatūra

  nn= kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts



  BG Bulgārija


  IW–bi–BG–1

  Temats: kuģu–bunkurētāju klasifikācija un inspicēšana.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK III pielikuma III.1. iedaļu: 1.15. nodaļa.
  Direktīvas pielikuma saturs: 1.15. nodaļas – Klasifikācijas sabiedrību atzīšana – noteikumos noteikts, ka, lai klasifikācijas sabiedrība tiktu atzīta saskaņā ar šiem noteikumiem, tai jāizpilda 1.15.2. iedaļā aprakstītā atzīšanas procedūra.
  Valsts tiesību akta saturs: to naftas produktu kuģu–bunkurētāju klasifikāciju un inspicēšanu, kuri darbojas Bulgārijas upju ostu ūdeņos vai citās šo ostu tiešas jurisdikcijas teritorijās, ir atļauts veikt klasifikācijas sabiedrībām, kas nav atzītas saskaņā ar Direktīvas 2008/68/EK III pielikuma III.1. iedaļas 1.15. nodaļu, ja tas nepasliktina drošību.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Наредба Nr. 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба Nr. 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (2006. gada 20. jūnija Rīkojums Nr. 16 par bīstamu kravu apkalpošanu un to pārvadāšanu pa jūru un iekšējiem ūdensceļiem; 2004. gada 9. janvāra Rīkojums Nr. 4 par kuģu apsekošanas un kuģu īpašnieku pārbaudes sabiedrību atzīšanu).
  Piezīmes: šī atkāpe attiecas tikai uz kuģiem, kas darbojas ostu teritorijās vai citās šo ostu tiešas jurisdikcijas teritorijās.
  Zaudē spēku: 2018. gada 15. janvārī.” |
| --- | --- |

3)

III pielikuma III.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“III.3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: IW–a/bi/bii–MS–nn

IW= iekšējie ūdensceļi

a/bi/bii= 6. panta 2. punkta a/bi/bii

MS= dalībvalsts abreviatūra

nn= kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

BG Bulgārija

IW–bi–BG–1

Temats: kuģu–bunkurētāju klasifikācija un inspicēšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK III pielikuma III.1. iedaļu: 1.15. nodaļa.

Direktīvas pielikuma saturs: 1.15. nodaļas – Klasifikācijas sabiedrību atzīšana – noteikumos noteikts, ka, lai klasifikācijas sabiedrība tiktu atzīta saskaņā ar šiem noteikumiem, tai jāizpilda 1.15.2. iedaļā aprakstītā atzīšanas procedūra.

Valsts tiesību akta saturs: to naftas produktu kuģu–bunkurētāju klasifikāciju un inspicēšanu, kuri darbojas Bulgārijas upju ostu ūdeņos vai citās šo ostu tiešas jurisdikcijas teritorijās, ir atļauts veikt klasifikācijas sabiedrībām, kas nav atzītas saskaņā ar Direktīvas 2008/68/EK III pielikuma III.1. iedaļas 1.15. nodaļu, ja tas nepasliktina drošību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Наредба Nr. 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба Nr. 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (2006. gada 20. jūnija Rīkojums Nr. 16 par bīstamu kravu apkalpošanu un to pārvadāšanu pa jūru un iekšējiem ūdensceļiem; 2004. gada 9. janvāra Rīkojums Nr. 4 par kuģu apsekošanas un kuģu īpašnieku pārbaudes sabiedrību atzīšanu).

Piezīmes: šī atkāpe attiecas tikai uz kuģiem, kas darbojas ostu teritorijās vai citās šo ostu tiešas jurisdikcijas teritorijās.

Zaudē spēku: 2018. gada 15. janvārī.”

---

| 18.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 44/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/218

(2014. gada 7. maijs)

par valsts atbalstu Nr. SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N553/10), N 241/09, N 160/10 un SA.30995 (ex C 25/10), ko Īrija sniegusi Allied Irish Banks plc un EBS Building Society pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2638)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Allied Irish Banks, plc (AIB) un EBS Building Society (EBS) katra atsevišķi saņēma valsts atbalstu, par kuru Komisija tika informēta atsevišķās procedūrās. EBS un AIB apvienojās 2011. gada 1. jūlijā (“banka”), un Komisija novērtēja bankai piešķirto atbalstu atsevišķā procedūrā. Tādējādi attiecīgi uz AIB, EBS un apvienoto struktūru attiecas trīs valsts atbalsta procedūras. |
| --- | --- |

(1)

Allied Irish Banks, plc (AIB) un EBS Building Society (EBS) katra atsevišķi saņēma valsts atbalstu, par kuru Komisija tika informēta atsevišķās procedūrās. EBS un AIB apvienojās 2011. gada 1. jūlijā (“banka”), un Komisija novērtēja bankai piešķirto atbalstu atsevišķā procedūrā. Tādējādi attiecīgi uz AIB, EBS un apvienoto struktūru attiecas trīs valsts atbalsta procedūras.

1.1.   AIB

| (2) | Ar 2009. gada 12. maija lēmumu Komisija pagaidu kārtā apstiprināja (2) 3,5 miljardu euro liela kapitāla iepludināšanu AIB pirmā līmeņa pamata kapitāla jaunu priekšrocību akciju veidā, pamatojoties uz vairākām saistībām, tostarp iesniegt pārstrukturēšanas plānu sešos mēnešos pēc rekapitalizācijas. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2009. gada 12. maija lēmumu Komisija pagaidu kārtā apstiprināja (2) 3,5 miljardu euro liela kapitāla iepludināšanu AIB pirmā līmeņa pamata kapitāla jaunu priekšrocību akciju veidā, pamatojoties uz vairākām saistībām, tostarp iesniegt pārstrukturēšanas plānu sešos mēnešos pēc rekapitalizācijas.

| (3) | Pēc pirmās kapitāla iepludināšanas Īrijas iestādes 2009. gada 13. novembrī iesniedza pirmo AIB pārstrukturēšanas plānu, kam sekoja vairākas apmaiņas. Īrijas iestādes 2010. gada 4. maijā iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, kam atkal sekoja vairākas apmaiņas starp Komisiju un Īriju. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pirmās kapitāla iepludināšanas Īrijas iestādes 2009. gada 13. novembrī iesniedza pirmo AIB pārstrukturēšanas plānu, kam sekoja vairākas apmaiņas. Īrijas iestādes 2010. gada 4. maijā iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, kam atkal sekoja vairākas apmaiņas starp Komisiju un Īriju.

| (4) | Ar 2010. gada 21. decembra lēmumu Komisija pagaidu kārtā apstiprināja (3) 9,8 miljardu euro lielu glābšanas kapitāla iepludināšanu parastu akciju veidā, un no Komisijas gaidīja apstiprinājumu pārstrukturēšanas plānam, kas pārskatīts, ņemot vērā AIB papildus sniegto atbalstu. Bija plānots, ka kapitāla iepludināšana notiks divos posmos: i) 3,7 miljardu euro iepludināšana 2010. gada 31. decembrī, un ii) 6,1 miljarda euro iepludināšana 2011. gada februārī (4). |
| --- | --- |

(4)

Ar 2010. gada 21. decembra lēmumu Komisija pagaidu kārtā apstiprināja (3) 9,8 miljardu euro lielu glābšanas kapitāla iepludināšanu parastu akciju veidā, un no Komisijas gaidīja apstiprinājumu pārstrukturēšanas plānam, kas pārskatīts, ņemot vērā AIB papildus sniegto atbalstu. Bija plānots, ka kapitāla iepludināšana notiks divos posmos: i) 3,7 miljardu euro iepludināšana 2010. gada 31. decembrī, un ii) 6,1 miljarda euro iepludināšana 2011. gada februārī (4).

| (5) | Pirmo apstiprinātās rekapitalizācijas maksājumu Īrijas valsts veica 2010. gada decembrī, bet otrais maksājums, kuru bija plānots veikt 2011. gada februārī, tā arī netika veikts (5). |
| --- | --- |

(5)

Pirmo apstiprinātās rekapitalizācijas maksājumu Īrijas valsts veica 2010. gada decembrī, bet otrais maksājums, kuru bija plānots veikt 2011. gada februārī, tā arī netika veikts (5).

1.2.   EBS

| (6) | Ar 2010. gada 2. jūnija lēmumu (6) Komisija kā ārkārtas atbalstu pagaidu kārtā atļāva veikt EBS rekapitalizāciju, un no Komisijas gaidīja pārstrukturēšanas plāna apstiprinājumu. Īrijas iestādes iesniedza plānu 2010. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2010. gada 2. jūnija lēmumu (6) Komisija kā ārkārtas atbalstu pagaidu kārtā atļāva veikt EBS rekapitalizāciju, un no Komisijas gaidīja pārstrukturēšanas plāna apstiprinājumu. Īrijas iestādes iesniedza plānu 2010. gada 31. maijā.

| (7) | Komisija 2010. gada 11. oktobrī pieņēma lēmumu attiecībā uz Īrijas iesniegto EBS pārstrukturēšanas plānu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) (7), jo Komisijai bija šaubas par pārstrukturēšanas plāna un attiecīgo atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (8) (“paziņojums par pārstrukturēšanu”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2010. gada 11. oktobrī pieņēma lēmumu attiecībā uz Īrijas iesniegto EBS pārstrukturēšanas plānu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) (7), jo Komisijai bija šaubas par pārstrukturēšanas plāna un attiecīgo atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (8) (“paziņojums par pārstrukturēšanu”).

| (8) | Komisija saņēma piezīmes no EBS un divām citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(8)

Komisija saņēma piezīmes no EBS un divām citām ieinteresētajām personām.

| (9) | EBS apvienojās ar AIB 2011. gada jūlijā un kļuva par pilnībā integrētu bankas meitasuzņēmumu. Līdz ar to EBS beidza savu neatkarīgo pastāvēšanu. Tāpēc lēmums par procedūras sākšanu, kas attiecās uz EBS kā neatkarīgu struktūru, kļuva nederīgs, un Komisija nolēma neturpināt šo procedūru. |
| --- | --- |

(9)

EBS apvienojās ar AIB 2011. gada jūlijā un kļuva par pilnībā integrētu bankas meitasuzņēmumu. Līdz ar to EBS beidza savu neatkarīgo pastāvēšanu. Tāpēc lēmums par procedūras sākšanu, kas attiecās uz EBS kā neatkarīgu struktūru, kļuva nederīgs, un Komisija nolēma neturpināt šo procedūru.

1.3.   KOPĪGA PROCEDŪRA

| (10) | Īrijas finanšu ministrs 2011. gada 31. martā paziņoja, ka Īrijas banku sistēma ir jāpārorganizē ap divām galvenajām bankām: Īrijas Banku (“ĪB”) un AIB
   (9). Viņš arī paziņoja, ka saistībā ar šo EBS apvienos ar AIB, lai veidotu otru galveno iestādi. |
| --- | --- |

(10)

Īrijas finanšu ministrs 2011. gada 31. martā paziņoja, ka Īrijas banku sistēma ir jāpārorganizē ap divām galvenajām bankām: Īrijas Banku (“ĪB”) un AIB
   (9). Viņš arī paziņoja, ka saistībā ar šo EBS apvienos ar AIB, lai veidotu otru galveno iestādi.

| (11) | Ar 2011. gada 15. jūlija lēmumu Komisija apstiprināja (10) apvienoto glābšanas paketi bankai ne vairāk kā 13,1 miljarda euro apmērā, un tika gaidīts apstiprinājums bankas pārstrukturēšanas plānam, kurā būtu ņemta vērā papildus sniegtais atbalsts. |
| --- | --- |

(11)

Ar 2011. gada 15. jūlija lēmumu Komisija apstiprināja (10) apvienoto glābšanas paketi bankai ne vairāk kā 13,1 miljarda euro apmērā, un tika gaidīts apstiprinājums bankas pārstrukturēšanas plānam, kurā būtu ņemta vērā papildus sniegtais atbalsts.

| (12) | Īrija 2012. gada 28. septembrī paziņoja par bankas pārstrukturēšanas plānu (11). |
| --- | --- |

(12)

Īrija 2012. gada 28. septembrī paziņoja par bankas pārstrukturēšanas plānu (11).

| (13) | Laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2014. gada martam Komisija un Īrijas iestādes regulāri apmainījās ar informāciju. Komisija vairākkārtīgi pieprasīja informāciju, un Īrija sniedza vairākus papildu materiālus (12). |
| --- | --- |

(13)

Laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2014. gada martam Komisija un Īrijas iestādes regulāri apmainījās ar informāciju. Komisija vairākkārtīgi pieprasīja informāciju, un Īrija sniedza vairākus papildu materiālus (12).

2.   FAKTI

2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJU APRAKSTS

2.1.1.   AIB

| (14) | Sīks AIB apraksts ir sniegts II iedaļas 1. punktā Komisijas 2009. gada 12. maija lēmumā par bankas pirmo rekapitalizāciju (13). Īss kopsavilkums ir sniegts turpmāk. |
| --- | --- |

(14)

Sīks AIB apraksts ir sniegts II iedaļas 1. punktā Komisijas 2009. gada 12. maija lēmumā par bankas pirmo rekapitalizāciju (13). Īss kopsavilkums ir sniegts turpmāk.

| (15) | Pirmskrīzes gados AIB bija dažādu finanšu pakalpojumu grupa, kas sniedza visu veidu bankas pakalpojumus privātajiem un korporatīvajiem klientiem. Tās bilance 2008. gadā bija 182 miljardi euro. Tā bija viena no divām lielākajām bankām Īrijā, un tās tirgus daļa bija aptuveni 35 % privātpersonu norēķinu kontu, 27 % hipotēku, 46 % uzkrājumu un 41 % MVU norēķinu kontu. |
| --- | --- |

(15)

Pirmskrīzes gados AIB bija dažādu finanšu pakalpojumu grupa, kas sniedza visu veidu bankas pakalpojumus privātajiem un korporatīvajiem klientiem. Tās bilance 2008. gadā bija 182 miljardi euro. Tā bija viena no divām lielākajām bankām Īrijā, un tās tirgus daļa bija aptuveni 35 % privātpersonu norēķinu kontu, 27 % hipotēku, 46 % uzkrājumu un 41 % MVU norēķinu kontu.

| (16) | Pirms krīzes AIB strauji paplašinājās, īpašu uzmanību pievēršot jauniem aizdevumiem Īrijas īpašumu tirgū un lielā mērā paļaujoties uz liela apjoma finansējumu. Sākoties starptautiskajai finanšu krīzei, kas sevišķi smagi ietekmēja Īrijas ekonomiku un jo īpaši Īrijas īpašumu tirgu, kļuva redzama AIB uzņēmējdarbības modeļa neaizsargātība un neizbēgama valsts atbalsta nepieciešamība. |
| --- | --- |

(16)

Pirms krīzes AIB strauji paplašinājās, īpašu uzmanību pievēršot jauniem aizdevumiem Īrijas īpašumu tirgū un lielā mērā paļaujoties uz liela apjoma finansējumu. Sākoties starptautiskajai finanšu krīzei, kas sevišķi smagi ietekmēja Īrijas ekonomiku un jo īpaši Īrijas īpašumu tirgu, kļuva redzama AIB uzņēmējdarbības modeļa neaizsargātība un neizbēgama valsts atbalsta nepieciešamība.

| (17) | AIB apvienoja ar EBS 2011. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(17)

AIB apvienoja ar EBS 2011. gada jūlijā.

2.1.2.   EBS

| (18) | Sīks EBS apraksts ir sniegts 2. iedaļas 1. punkta 2. apakšpunktā Komisijas 2011. gada 15. jūlija lēmumā par EBS/AIB ārkārtas rekapitalizāciju (14). Īss kopsavilkums ir sniegts nākamajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(18)

Sīks EBS apraksts ir sniegts 2. iedaļas 1. punkta 2. apakšpunktā Komisijas 2011. gada 15. jūlija lēmumā par EBS/AIB ārkārtas rekapitalizāciju (14). Īss kopsavilkums ir sniegts nākamajos apsvērumos.

| (19) | Pirmskrīzes gados EBS bija Īrijas lielākā hipotekārā kredīta iestāde un astotā lielākā finanšu iestāde, kas darbojās Īrijā, un tās kopējie aktīvi 2009. gadā bija 21,5 miljardi euro. Hipotekārā kredīta iestādes ir savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības, kurām nav akcionāru, bet kuras pieder to biedriem, kuri ir arī to klienti. To mērķis ir pieņemt noguldījumus un sniegt aizdevumus. Peļņa tiek izmantota, lai pielāgotu procentu likmes par labu biedriem, vai tiek krāta kā rezerve. |
| --- | --- |

(19)

Pirmskrīzes gados EBS bija Īrijas lielākā hipotekārā kredīta iestāde un astotā lielākā finanšu iestāde, kas darbojās Īrijā, un tās kopējie aktīvi 2009. gadā bija 21,5 miljardi euro. Hipotekārā kredīta iestādes ir savstarpējās apdrošināšanas sabiedrības, kurām nav akcionāru, bet kuras pieder to biedriem, kuri ir arī to klienti. To mērķis ir pieņemt noguldījumus un sniegt aizdevumus. Peļņa tiek izmantota, lai pielāgotu procentu likmes par labu biedriem, vai tiek krāta kā rezerve.

| (20) | EBS piedāvāja saviem biedriem tradicionālus maza apjoma bankas produktus (uzkrājumi un hipotēkas) atbilstoši savam kā hipotekārā kredīta iestādes mērķim. Tai bija arī naudas līdzekļu departaments, kas sniedza specializētus pakalpojumus korporatīvajiem klientiem, profesionāliem uzņēmumiem un krājaizdevu sabiedrībām. Kopš 2005. gada EBS paplašināja savu darbību, izsniedzot aizdevumus komerciālam īpašumam, tādējādi izveidojot vērā ņemamu kredītportfeli šajā segmentā. EBS lielā mērā cieta no Īrijas ekonomikas lejupslīdes un jo īpaši no komercīpašumu cenu straujā krituma. Piekļuve finansējumam pakāpeniski pasliktinājās, un komercaizdevumu un hipotekāro kredītu portfeļa būtiska pasliktināšanās izraisīja EBS kapitāla samazināšanos. |
| --- | --- |

(20)

EBS piedāvāja saviem biedriem tradicionālus maza apjoma bankas produktus (uzkrājumi un hipotēkas) atbilstoši savam kā hipotekārā kredīta iestādes mērķim. Tai bija arī naudas līdzekļu departaments, kas sniedza specializētus pakalpojumus korporatīvajiem klientiem, profesionāliem uzņēmumiem un krājaizdevu sabiedrībām. Kopš 2005. gada EBS paplašināja savu darbību, izsniedzot aizdevumus komerciālam īpašumam, tādējādi izveidojot vērā ņemamu kredītportfeli šajā segmentā. EBS lielā mērā cieta no Īrijas ekonomikas lejupslīdes un jo īpaši no komercīpašumu cenu straujā krituma. Piekļuve finansējumam pakāpeniski pasliktinājās, un komercaizdevumu un hipotekāro kredītu portfeļa būtiska pasliktināšanās izraisīja EBS kapitāla samazināšanos.

| (21) | Kopš 2011. gada 1. jūlijaEBS ir AIB pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tā sniedz galvenokārt hipotēku un noguldījumu pakalpojumus Īrijas tirgū. EBS turpina darboties ar savu zīmolvārdu. |
| --- | --- |

(21)

Kopš 2011. gada 1. jūlijaEBS ir AIB pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tā sniedz galvenokārt hipotēku un noguldījumu pakalpojumus Īrijas tirgū. EBS turpina darboties ar savu zīmolvārdu.

2.1.3.   Banka (AIB un EBS apvienota struktūra)

| (22) | PKNP/PLNP (15), ko veica saskaņā ar Īrijas ekonomikas korekciju programmu (“programma”) (16) un paziņoja 2011. gada 31. martā, tika noteikts, ka AIB nepieciešamais kapitāls ir 13,3 miljardi euro un EBS nepieciešamais kapitāls ir 1,5 miljardi euro (abu iestāžu gadījumā minētajā summā ir ietverts pamatkapitāls (17) un iespējamais kapitāls (18)). |
| --- | --- |

(22)

PKNP/PLNP (15), ko veica saskaņā ar Īrijas ekonomikas korekciju programmu (“programma”) (16) un paziņoja 2011. gada 31. martā, tika noteikts, ka AIB nepieciešamais kapitāls ir 13,3 miljardi euro un EBS nepieciešamais kapitāls ir 1,5 miljardi euro (abu iestāžu gadījumā minētajā summā ir ietverts pamatkapitāls (17) un iespējamais kapitāls (18)).

| (23) | Saskaņā ar programmas noteikumiem iesaistītajām kredītiestādēm bija jāsagatavo rekapitalizācijas plāni, lai nodrošinātu atbilstību PKNP/PLNP noteiktajam papildu kapitālam, un nepieciešamajam kapitālam bija jābūt pieejamam līdz 2011. gada jūlija beigām. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar programmas noteikumiem iesaistītajām kredītiestādēm bija jāsagatavo rekapitalizācijas plāni, lai nodrošinātu atbilstību PKNP/PLNP noteiktajam papildu kapitālam, un nepieciešamajam kapitālam bija jābūt pieejamam līdz 2011. gada jūlija beigām.

| (24) | Īrijas finanšu ministrs 2011. gada 31. martā paziņoja par visa Īrijas banku sektora pārstrukturēšanu. Tika pieņemts lēmums apvienot AIB un EBS; jaunizveidotajai bankai bija jākļūst par Īrijas pārveidotās banku sistēmas galveno banku. |
| --- | --- |

(24)

Īrijas finanšu ministrs 2011. gada 31. martā paziņoja par visa Īrijas banku sektora pārstrukturēšanu. Tika pieņemts lēmums apvienot AIB un EBS; jaunizveidotajai bankai bija jākļūst par Īrijas pārveidotās banku sistēmas galveno banku.

| (25) | Ministrs, AIB un EBS2011. gada 26. maijā parakstīja iegādes līgumu, kurā noteikts, ka AIB iegādājas EBS (pēc tam, kad EBS ir pārvērsta par privātu uzņēmumu un ir saņemti visi tiesību aktos noteiktie apstiprinājumi). Saskaņā ar šo līgumu EBS ir AIB pilnībā piederošs meitasuzņēmums un gūst labumu no AIB pilnīga atbalsta, vienlaikus turpinot darboties ar EBS zīmolu. Šo divu struktūru apvienošana ietvēra EBS pārveidošanu par parastu un pilnībā licencētu banku, pēc kā AIB iegādājās tās akciju kapitālu par nominālu atlīdzību. Pēc apvienošanās kontroles pārbaudes 2011. gada 27. jūnijā apvienošanās tika pabeigta 2011. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(25)

Ministrs, AIB un EBS2011. gada 26. maijā parakstīja iegādes līgumu, kurā noteikts, ka AIB iegādājas EBS (pēc tam, kad EBS ir pārvērsta par privātu uzņēmumu un ir saņemti visi tiesību aktos noteiktie apstiprinājumi). Saskaņā ar šo līgumu EBS ir AIB pilnībā piederošs meitasuzņēmums un gūst labumu no AIB pilnīga atbalsta, vienlaikus turpinot darboties ar EBS zīmolu. Šo divu struktūru apvienošana ietvēra EBS pārveidošanu par parastu un pilnībā licencētu banku, pēc kā AIB iegādājās tās akciju kapitālu par nominālu atlīdzību. Pēc apvienošanās kontroles pārbaudes 2011. gada 27. jūnijā apvienošanās tika pabeigta 2011. gada 1. jūlijā.

| (26) | Kopš 2011. gada 15. jūlija 99,8 % bankas akciju kapitāla pieder Īrijas valstij. |
| --- | --- |

(26)

Kopš 2011. gada 15. jūlija 99,8 % bankas akciju kapitāla pieder Īrijas valstij.

| (27) | Banka tiek pozicionēta kā pilna pakalpojumu klāsta sniedzēja, kas galvenokārt orientējas uz Īriju un piedāvā plašu bankas produktu un pakalpojumu klāstu, izmantojot plašu izplatīšanas tīklu. Bankai ir neliela pārstāvniecība Lielbritānijā. 2012. gada otrajā pusē AIB sāka savas iekšējās struktūras pārkārtošanu, ieviešot uz klientu vairāk vērstu modeli un aptverot šādus galvenos segmentus: iekšzemes galvenā banka, AIB UK un Finanšu risinājumu grupa (FRG). Pārskatu sniegšana, pamatojoties uz šiem jaunajiem segmentiem, sākās 2013. gadā. |
| --- | --- |

(27)

Banka tiek pozicionēta kā pilna pakalpojumu klāsta sniedzēja, kas galvenokārt orientējas uz Īriju un piedāvā plašu bankas produktu un pakalpojumu klāstu, izmantojot plašu izplatīšanas tīklu. Bankai ir neliela pārstāvniecība Lielbritānijā. 2012. gada otrajā pusē AIB sāka savas iekšējās struktūras pārkārtošanu, ieviešot uz klientu vairāk vērstu modeli un aptverot šādus galvenos segmentus: iekšzemes galvenā banka, AIB UK un Finanšu risinājumu grupa (FRG). Pārskatu sniegšana, pamatojoties uz šiem jaunajiem segmentiem, sākās 2013. gadā.

| (28) | Iekšzemes galvenā banka darbojas vairākos piegādes kanālos ar 274 filiālēm (19). Filiāļu tīklā notiek pārstrukturēšana, un vairākas filiāles tiek slēgtas. Banka sniedz bankas pakalpojumus arī valsts pasta nodaļās. EBS tiek pārvaldīta iekšzemes galvenās bankas struktūras ietvaros. Tai ir pašai sava bankas licence, un tā darbojas kā atsevišķs meitasuzņēmums ar savu zīmolu un filiāļu tīklu. Tā galvenokārt darbojas hipotēku un noguldījumu jomā. |
| --- | --- |

(28)

Iekšzemes galvenā banka darbojas vairākos piegādes kanālos ar 274 filiālēm (19). Filiāļu tīklā notiek pārstrukturēšana, un vairākas filiāles tiek slēgtas. Banka sniedz bankas pakalpojumus arī valsts pasta nodaļās. EBS tiek pārvaldīta iekšzemes galvenās bankas struktūras ietvaros. Tai ir pašai sava bankas licence, un tā darbojas kā atsevišķs meitasuzņēmums ar savu zīmolu un filiāļu tīklu. Tā galvenokārt darbojas hipotēku un noguldījumu jomā.

| (29) | AIB UK darbojas Lielbritānijā un Ziemeļīrijā. Lielbritānijā banka darbojas ar preču zīmi Allied Irish Bank (GB) un piedāvā pilnu bankas pakalpojumu klāstu 20 pilna servisa filiālēs, kā arī internetbankā. Galvenie mērķa tirgi ir MVU. Ar zīmolu Allied Irish Bank (GB) Savings Direct banka sniedz arī noguldījumu pakalpojumus (20). Ziemeļīrijā AIB UK darbojas ar preču zīmi First Trust Bank (“FTB”) un 32 filiālēm. Pilns bankas pakalpojumu klāsts tiek sniegts uzņēmumiem un privātpersonām. |
| --- | --- |

(29)

AIB UK darbojas Lielbritānijā un Ziemeļīrijā. Lielbritānijā banka darbojas ar preču zīmi Allied Irish Bank (GB) un piedāvā pilnu bankas pakalpojumu klāstu 20 pilna servisa filiālēs, kā arī internetbankā. Galvenie mērķa tirgi ir MVU. Ar zīmolu Allied Irish Bank (GB) Savings Direct banka sniedz arī noguldījumu pakalpojumus (20). Ziemeļīrijā AIB UK darbojas ar preču zīmi First Trust Bank (“FTB”) un 32 filiālēm. Pilns bankas pakalpojumu klāsts tiek sniegts uzņēmumiem un privātpersonām.

| (30) | Finanšu risinājumu grupa tika izveidota 2012. gadā, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem MVU un privātpersonām izpildīt kredītsaistības un bankas saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanas plānu. |
| --- | --- |

(30)

Finanšu risinājumu grupa tika izveidota 2012. gadā, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem MVU un privātpersonām izpildīt kredītsaistības un bankas saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanas plānu.

| (31) | Pašlaik banka ir viena no trīs lielākajām iekšzemes bankām Īrijā kopā ar ĪB un Permanent TSB (“PTSB”). Bankas kopējie aktīvi 2013. gada 31. decembrī bija 118 miljardi euro salīdzinājumā ar ĪB kopējiem aktīviem, kas bija 132 miljardi euro, bet PTSB kopējie aktīvi 2013. gada 31. decembrī bija 38 miljardi euro. Banka ir dažādu finanšu pakalpojumu grupa, kas sniedz visu veidu bankas pakalpojumus privātajiem un korporatīvajiem klientiem, pievēršoties Īrijas maza apjoma bankas pakalpojumu tirgum. Banka aizņem sevišķi lielu MVU segmenta daļu.

  1. tabula


  Banka – atlasītie finanšu dati par 2013. gadu | 31.12.2013. |
| --- | --- | --- |
| Kopējie aktīvi (EUR) | 118 mljrd. |
| Aizdevumi un debitoru parādi klientiem (EUR) | 66 mljrd. |
| Pamatdarbības peļņa/zaudējumi pirms rezervju izveides (EUR) | 0,445 mljrd. |
| Klientu noguldījumi (EUR) | 66 mljrd. |
| Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem (%) | 100 % |
| Riska svērtie aktīvi (EUR) | 62 mljrd. |
| Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (%) | 14,3 % |
| Kopējais darbinieku skaits (pilnslodzes ekvivalents) | 11 431 |
| Avots: bankas pārstrukturēšana plāns, 2012. gada septembris; AIB 2013. gada pārskats. |

(31)

Pašlaik banka ir viena no trīs lielākajām iekšzemes bankām Īrijā kopā ar ĪB un Permanent TSB (“PTSB”). Bankas kopējie aktīvi 2013. gada 31. decembrī bija 118 miljardi euro salīdzinājumā ar ĪB kopējiem aktīviem, kas bija 132 miljardi euro, bet PTSB kopējie aktīvi 2013. gada 31. decembrī bija 38 miljardi euro. Banka ir dažādu finanšu pakalpojumu grupa, kas sniedz visu veidu bankas pakalpojumus privātajiem un korporatīvajiem klientiem, pievēršoties Īrijas maza apjoma bankas pakalpojumu tirgum. Banka aizņem sevišķi lielu MVU segmenta daļu.

1. tabula

Banka – atlasītie finanšu dati par 2013. gadu

31.12.2013.

Kopējie aktīvi (EUR)

118 mljrd.

Aizdevumi un debitoru parādi klientiem (EUR)

66 mljrd.

Pamatdarbības peļņa/zaudējumi pirms rezervju izveides (EUR)

0,445 mljrd.

Klientu noguldījumi (EUR)

66 mljrd.

Aizdevumu attiecība pret noguldījumiem (%)

100 %

Riska svērtie aktīvi (EUR)

62 mljrd.

Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (%)

14,3 %

Kopējais darbinieku skaits (pilnslodzes ekvivalents)

11 431

Avots: bankas pārstrukturēšana plāns, 2012. gada septembris; AIB 2013. gada pārskats.

2. tabula

Bankas pozīcija MVU, privātpersonu, hipotēku un uzkrājumu tirgos

| (%) |
| --- |
| | Tirgus daļa |
| MVU galvenais norēķinu konts | 40 |
| Privātpersonu galvenais norēķinu konts | 37 |
| Hipotēku sektors – atlikumi | 31 |
| Uzkrājumu tirgus (AIB un EBS kopā) | 40 |
| Avots: 2014. gada martā papildus iesniegtie materiāli; tirgus daļas 2013. gada decembrī. |

(%)

Tirgus daļa

MVU galvenais norēķinu konts

40

Privātpersonu galvenais norēķinu konts

37

Hipotēku sektors – atlikumi

31

Uzkrājumu tirgus (AIB un EBS kopā)

40

Avots: 2014. gada martā papildus iesniegtie materiāli; tirgus daļas 2013. gada decembrī.

2.2.   AIB UN EBS GRŪTĪBAS

| (32) | Valsts atbalsta nepieciešamība AIB radās starptautiskās finanšu krīzes dēļ, kā arī tāpēc, ka AIB izaugsme bija pārmērīga, tā lielā mērā paļāvās uz liela apjoma finansējumu, bija pakļauta riskam Īrijas īpašumu tirgū, un tās riska pārvaldība bija neatbilstoša. |
| --- | --- |

(32)

Valsts atbalsta nepieciešamība AIB radās starptautiskās finanšu krīzes dēļ, kā arī tāpēc, ka AIB izaugsme bija pārmērīga, tā lielā mērā paļāvās uz liela apjoma finansējumu, bija pakļauta riskam Īrijas īpašumu tirgū, un tās riska pārvaldība bija neatbilstoša.

| (33) | Pirmskrīzes gados AIB nolēma neatpalikt no iepriekš nepieredzēta Īrijas ekonomikas un Īrijas īpašumu nozares izaugsmes tempa. Absolūtā izteiksmē AIB aizdevumi īpašumu un celtniecības nozarē palielinājās par 336 % laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam, bet tās pakļautība riskam šajā nozarē palielinājās no 19 % 2002. gadā līdz 36 % 2008. gadā. Tiecoties pēc lielākiem apmēriem, neierobežota finansējuma apstākļos banka pārmērīgi pakļāva sevi riskam (t. i., koncentrējoties uz īpašumu un celtniecības nozari), kā arī uzņēmās pārmērīgu risku piedāvāto hipotēku ziņā (t. i., neizdevīgas hipotēkas (21)). |
| --- | --- |

(33)

Pirmskrīzes gados AIB nolēma neatpalikt no iepriekš nepieredzēta Īrijas ekonomikas un Īrijas īpašumu nozares izaugsmes tempa. Absolūtā izteiksmē AIB aizdevumi īpašumu un celtniecības nozarē palielinājās par 336 % laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam, bet tās pakļautība riskam šajā nozarē palielinājās no 19 % 2002. gadā līdz 36 % 2008. gadā. Tiecoties pēc lielākiem apmēriem, neierobežota finansējuma apstākļos banka pārmērīgi pakļāva sevi riskam (t. i., koncentrējoties uz īpašumu un celtniecības nozari), kā arī uzņēmās pārmērīgu risku piedāvāto hipotēku ziņā (t. i., neizdevīgas hipotēkas (21)).

| (34) | Situācijas pasliktināšanās Īrijas īpašumu tirgū, tam sekojošais īpašumu cenu kritums un Īrijas ekonomikas lejupslīde no 2008. gada izraisīja AIB aktīvu kvalitātes būtisku pasliktināšanos un būtisku kredītportfeļa pasliktināšanos, tādēļ samazinājās bankas kapitāla rezerve. |
| --- | --- |

(34)

Situācijas pasliktināšanās Īrijas īpašumu tirgū, tam sekojošais īpašumu cenu kritums un Īrijas ekonomikas lejupslīde no 2008. gada izraisīja AIB aktīvu kvalitātes būtisku pasliktināšanos un būtisku kredītportfeļa pasliktināšanos, tādēļ samazinājās bankas kapitāla rezerve.

| (35) | Lai finansētu savu straujo paplašināšanos, banka palielināja savu atkarību no liela apjoma finansējuma no aptuveni 35 % 2004. gadā līdz 42 % 2006. gadā, bet aizdevumu attiecība pret noguldījumiem (“AAN”) palielinājās no 101 % 2002. gadā līdz 157 % 2007. gadā. |
| --- | --- |

(35)

Lai finansētu savu straujo paplašināšanos, banka palielināja savu atkarību no liela apjoma finansējuma no aptuveni 35 % 2004. gadā līdz 42 % 2006. gadā, bet aizdevumu attiecība pret noguldījumiem (“AAN”) palielinājās no 101 % 2002. gadā līdz 157 % 2007. gadā.

| (36) | Pēc Lehman Brothers Holdings Inc. sabrukuma 2008. gada septembrī nepastāvība starptautiskajos finanšu tirgos ierobežoja AIB piekļuvi finansējumam (tāpat kā citām Īrijas bankām) un ietekmēja tās spēju turpināt normālu darbību. Tāpēc vispirms valsts iejaucās, piešķirot finansējuma garantijas. Paaugstinātu finansējuma izmaksu (t. i., augstas noguldījumu izmaksas un garantijas maksas) un būtiski samazinātas Eiropas Centrālās bankas (ECB) pamatlikmes (22) apstākļos bankas neizdevīgās hipotēkas (aptuveni 45 % AIB hipotekāro kredītu portfeļa 2011. gadā) būtiski samazināja bankas tīro procentu likmju starpību (“TPLS”). |
| --- | --- |

(36)

Pēc Lehman Brothers Holdings Inc. sabrukuma 2008. gada septembrī nepastāvība starptautiskajos finanšu tirgos ierobežoja AIB piekļuvi finansējumam (tāpat kā citām Īrijas bankām) un ietekmēja tās spēju turpināt normālu darbību. Tāpēc vispirms valsts iejaucās, piešķirot finansējuma garantijas. Paaugstinātu finansējuma izmaksu (t. i., augstas noguldījumu izmaksas un garantijas maksas) un būtiski samazinātas Eiropas Centrālās bankas (ECB) pamatlikmes (22) apstākļos bankas neizdevīgās hipotēkas (aptuveni 45 % AIB hipotekāro kredītu portfeļa 2011. gadā) būtiski samazināja bankas tīro procentu likmju starpību (“TPLS”).

| (37) | Tā kā AIB finansiālā situācija būtiski pasliktinājās, tā piedalījās visos Īrijas valsts īstenotajos atbalsta pasākumos finansiālās stabilitātes nodrošināšanai valstī. Papildus valsts garantijām AIB tika iepludināts valsts kapitāls, un tā guva labumu no aktīvu pārskaitīšanas Valsts aktīvu pārvaldības aģentūrai (“VAPA”) (23), lai attīrītu savu bilanci. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā AIB finansiālā situācija būtiski pasliktinājās, tā piedalījās visos Īrijas valsts īstenotajos atbalsta pasākumos finansiālās stabilitātes nodrošināšanai valstī. Papildus valsts garantijām AIB tika iepludināts valsts kapitāls, un tā guva labumu no aktīvu pārskaitīšanas Valsts aktīvu pārvaldības aģentūrai (“VAPA”) (23), lai attīrītu savu bilanci.

| (38) | Līdzīgi finanšu krīze ietekmēja arī EBS finansiālo situāciju, jo īpaši pēc straujā īpašumu vērtību krituma Īrijā. Pirms krīzes EBS bija izveidojusi lielu kredītportfeli aizdevumu komercīpašumam segmentā. |
| --- | --- |

(38)

Līdzīgi finanšu krīze ietekmēja arī EBS finansiālo situāciju, jo īpaši pēc straujā īpašumu vērtību krituma Īrijā. Pirms krīzes EBS bija izveidojusi lielu kredītportfeli aizdevumu komercīpašumam segmentā.

| (39) | EBS komerckredītu un hipotekāro kredītu portfeļi būtiski pasliktinājās. EBS piekļuve finansējumam pakāpeniski pasliktinājās, un galu galā tā tika liegta pilnībā. Sava neaizsargātā stāvokļa dēļ EBS bija spiesta pieprasīt valstij veikt atbalsta pasākumus. EBS bija vajadzīgas finansējuma garantijas, aktīvu pārskaitījumi VAPA un kapitāla iepludināšana. |
| --- | --- |

(39)

EBS komerckredītu un hipotekāro kredītu portfeļi būtiski pasliktinājās. EBS piekļuve finansējumam pakāpeniski pasliktinājās, un galu galā tā tika liegta pilnībā. Sava neaizsargātā stāvokļa dēļ EBS bija spiesta pieprasīt valstij veikt atbalsta pasākumus. EBS bija vajadzīgas finansējuma garantijas, aktīvu pārskaitījumi VAPA un kapitāla iepludināšana.

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (40) | AIB un EBS piedzīvoto grūtību dēļ valstij bija jāsniedz būtisks atbalsts atsevišķi AIB un EBS, kā arī bankai (apvienotajai struktūrai). |
| --- | --- |

(40)

AIB un EBS piedzīvoto grūtību dēļ valstij bija jāsniedz būtisks atbalsts atsevišķi AIB un EBS, kā arī bankai (apvienotajai struktūrai).

| (41) | AIB un EBS katrai atsevišķi tika piešķirtas saistību instrumentu garantijas attiecīgi saskaņā ar Kredītiestāžu finansiālā atbalsta (“KIFA”) shēmu (24) un Atbilstošo saistību garantiju (“ASG”) shēmu (25), un tika veikti aktīvu glābšanas pasākumi, pārskaitot sliktos aktīvus VAPA. |
| --- | --- |

(41)

AIB un EBS katrai atsevišķi tika piešķirtas saistību instrumentu garantijas attiecīgi saskaņā ar Kredītiestāžu finansiālā atbalsta (“KIFA”) shēmu (24) un Atbilstošo saistību garantiju (“ASG”) shēmu (25), un tika veikti aktīvu glābšanas pasākumi, pārskaitot sliktos aktīvus VAPA.

| (42) | Turklāt AIB un EBS saņēma atkārtotu kapitāla atbalstu (26). |
| --- | --- |

(42)

Turklāt AIB un EBS saņēma atkārtotu kapitāla atbalstu (26).

| (43) | Turklāt valsts piešķīra garantijas ārkārtas likviditātes palīdzībai, ko sniedza Īrijas Centrālā banka. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt valsts piešķīra garantijas ārkārtas likviditātes palīdzībai, ko sniedza Īrijas Centrālā banka.

| (44) | Banka turpināja gūt labumu no ASG shēmas, un to rekapitalizēja 2011. gada jūlijā (27), izvietojot pašu kapitālu, veicot kapitāla iemaksas (28) un emitējot parāda vērtspapīrus. |
| --- | --- |

(44)

Banka turpināja gūt labumu no ASG shēmas, un to rekapitalizēja 2011. gada jūlijā (27), izvietojot pašu kapitālu, veicot kapitāla iemaksas (28) un emitējot parāda vērtspapīrus.

| (45) | Bankas apvienotie rekapitalizācijas pasākumi (tostarp priekšrocību akcijas un iespējamā kapitāla instrumenti) tika veikti pavisam 20,775 miljardu euro apmērā. Dažādu kapitāla ieplūžu rezultātā Īrijas valstij ar Valsts pensiju rezerves fonda komisijas (“VPRFK”) starpniecību pieder 99,8 % bankas parasto akciju. |
| --- | --- |

(45)

Bankas apvienotie rekapitalizācijas pasākumi (tostarp priekšrocību akcijas un iespējamā kapitāla instrumenti) tika veikti pavisam 20,775 miljardu euro apmērā. Dažādu kapitāla ieplūžu rezultātā Īrijas valstij ar Valsts pensiju rezerves fonda komisijas (“VPRFK”) starpniecību pieder 99,8 % bankas parasto akciju.

| (46) | VPRFK tur arī priekšrocību akcijas 3,5 miljardu euro apmērā, kas sākotnēji tika iepludinātas AIB 2009. gadā un ko apstiprināja ar Komisijas Lēmumu lietā N 241/09 (29). Banka pēc saviem ieskatiem var izpirkt/pārpirkt šīs akcijas. Kopš 2014. gada maija (t. i., piecus gadus pēc iepludināšanas) šīm akcijām tiks piemērots 25 % vērtības pieaugums, tās varēs izpirkt par 125 % no nominālvērtības. |
| --- | --- |

(46)

VPRFK tur arī priekšrocību akcijas 3,5 miljardu euro apmērā, kas sākotnēji tika iepludinātas AIB 2009. gadā un ko apstiprināja ar Komisijas Lēmumu lietā N 241/09 (29). Banka pēc saviem ieskatiem var izpirkt/pārpirkt šīs akcijas. Kopš 2014. gada maija (t. i., piecus gadus pēc iepludināšanas) šīm akcijām tiks piemērots 25 % vērtības pieaugums, tās varēs izpirkt par 125 % no nominālvērtības.

| (47) | Turpmāk 3. tabulā ir sniegts kopsavilkums par visiem AIB, EBS un bankai (apvienotajai struktūrai) piešķirtajiem atbalsta pasākumiem.

  3. tabula



  AIB, EBS un bankai (AIB/EBS apvienotajai struktūrai) piešķirto atbalsta pasākumu pārskats


  (dažos gadījumos apstiprinātās un faktiski piešķirtās summas atšķiras) | Pasākums | Summa
  (mljrd. EUR) | Atlīdzība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AIB labā veiktie pasākumi (atsevišķi) |
| a | Garantijas saskaņā ar KIFA shēmu
  (garantēto saistību summa) | līdz 133 | Saskaņā ar KIFA shēmu |
| b | Garantijas saskaņā ar ASG shēmu
  (garantēto saistību summa) | līdz 62,5 | Saskaņā ar ASG shēmu |
| c | Aktīvu glābšanas pasākums – pārskaitījumi VAPA | 20,4

  (lēstais atbalsta apmērs = 1,6)
   (30) | nav attiecināms – vidējais diskonts bija aptuveni 56 % |
| d | Rekapitalizācija, izmantojot priekšrocību akcijas, 2009. gada maijā | 3,5 | 8 % gadā vai tā vietā parastās akcijas |
| e | Rekapitalizācija, izmantojot jaunu pašu kapitālu, 2010. gada decembrī | 3,7 | |
| f | Valsts garantija ārkārtas likviditātes palīdzībai (“ĀLP”) līdz 2011. gada 2. ceturksnim | [5–15] (31) | |
| | | | |
| EBS labā veiktie pasākumi |
| g | Garantijas saskaņā ar KIFA shēmu
  (garantēto saistību summa) | līdz 14,4 | Saskaņā ar KIFA shēmu |
| h | Garantijas saskaņā ar ASG shēmu
  (garantēto saistību summa) | līdz 8,0 | Saskaņā ar ASG shēmu |
| i | Aktīvu glābšanas pasākums – pārskaitījumi VAPA | 0,9
  (lēstais atbalsta apmērs = 0,1) (30) | nav attiecināms – vidējais diskonts bija aptuveni 57 % |
| j | Rekapitalizācija, izmantojot īpašās ieguldījumu akcijas (ĪIA), 2010. gada maijā un decembrī | 0,625 | Var tikt piešķirta atlīdzība, izmaksājot dividendes, ja sadalei paredzētās rezerves ir pietiekamas |
| k | Rekapitalizācija, veicot tiešo piešķīrumu vekseļa veidā, 2010. gada decembrī | 0,250 | Nav piešķirta atsevišķa atlīdzība |
| l | Valsts garantija ĀLP | [0–5] | |
| Pasākumi par labu bankai (apvienotā struktūra) |
| m | Rekapitalizācija, izmantojot parastās akcijas (“izvietošana”), 2011. gada jūlijā | 5,0 | |
| n | Rekapitalizācija, emitējot parāda vērtspapīrus, 2011. gada jūlijā | 1,6 | Fiksēta obligātā procentu likme 10 % gadā |
| o | Rekapitalizācija, veicot kapitāla iemaksas, 2011. gada jūlijā | 6,1 | Bez atlīdzības |
| | | | |
| | Apvienotās rekapitalizācijas kopējā summa (d + e + j + k + m + n + o) | 20,775 | |
| Avots: Īrijas iestādes un AIB, EBS un bankas pārstrukturēšanas plāni. |

(47)

Turpmāk 3. tabulā ir sniegts kopsavilkums par visiem AIB, EBS un bankai (apvienotajai struktūrai) piešķirtajiem atbalsta pasākumiem.

3. tabula

AIB, EBS un bankai (AIB/EBS apvienotajai struktūrai) piešķirto atbalsta pasākumu pārskats

(dažos gadījumos apstiprinātās un faktiski piešķirtās summas atšķiras)

Pasākums

Summa

(mljrd. EUR)

Atlīdzība

AIB labā veiktie pasākumi (atsevišķi)

a

Garantijas saskaņā ar KIFA shēmu

(garantēto saistību summa)

līdz 133

Saskaņā ar KIFA shēmu

b

Garantijas saskaņā ar ASG shēmu

(garantēto saistību summa)

līdz 62,5

Saskaņā ar ASG shēmu

c

Aktīvu glābšanas pasākums – pārskaitījumi VAPA

20,4

(lēstais atbalsta apmērs = 1,6)
   (30)

nav attiecināms – vidējais diskonts bija aptuveni 56 %

d

Rekapitalizācija, izmantojot priekšrocību akcijas, 2009. gada maijā

3,5

8 % gadā vai tā vietā parastās akcijas

e

Rekapitalizācija, izmantojot jaunu pašu kapitālu, 2010. gada decembrī

3,7

f

Valsts garantija ārkārtas likviditātes palīdzībai (“ĀLP”) līdz 2011. gada 2. ceturksnim

[5–15] (31)

EBS labā veiktie pasākumi

g

Garantijas saskaņā ar KIFA shēmu

(garantēto saistību summa)

līdz 14,4

Saskaņā ar KIFA shēmu

h

Garantijas saskaņā ar ASG shēmu

(garantēto saistību summa)

līdz 8,0

Saskaņā ar ASG shēmu

i

Aktīvu glābšanas pasākums – pārskaitījumi VAPA

0,9

(lēstais atbalsta apmērs = 0,1) (30)

nav attiecināms – vidējais diskonts bija aptuveni 57 %

j

Rekapitalizācija, izmantojot īpašās ieguldījumu akcijas (ĪIA), 2010. gada maijā un decembrī

0,625

Var tikt piešķirta atlīdzība, izmaksājot dividendes, ja sadalei paredzētās rezerves ir pietiekamas

k

Rekapitalizācija, veicot tiešo piešķīrumu vekseļa veidā, 2010. gada decembrī

0,250

Nav piešķirta atsevišķa atlīdzība

l

Valsts garantija ĀLP

[0–5]

Pasākumi par labu bankai (apvienotā struktūra)

m

Rekapitalizācija, izmantojot parastās akcijas (“izvietošana”), 2011. gada jūlijā

5,0

n

Rekapitalizācija, emitējot parāda vērtspapīrus, 2011. gada jūlijā

1,6

Fiksēta obligātā procentu likme 10 % gadā

o

Rekapitalizācija, veicot kapitāla iemaksas, 2011. gada jūlijā

6,1

Bez atlīdzības

Apvienotās rekapitalizācijas kopējā summa (d + e + j + k + m + n + o)

20,775

Avots: Īrijas iestādes un AIB, EBS un bankas pārstrukturēšanas plāni.

2.4.   INDIVIDUĀLIE PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNI

| (48) | Īrijas iestādes 2009. gada novembrī iesniedza pirmo AIB pārstrukturēšanas plānu, kurā bija izklāstīti pirmie priekšlikumi par to, kā atjaunot AIB dzīvotspēju. Īrija 2010. gada maijā iesniedza atjauninātu plāna versiju, kurā cita starpā tika ierosināta pārdošana (AIB meitasuzņēmumi Polijā, Apvienotajā Karalistē un ASV), lai izpildītu jaunās prasības attiecībā uz minimālo pašu kapitālu, par kurām Finanšu regulators paziņoja 2010. gada martā saskaņā ar PKNP. |
| --- | --- |

(48)

Īrijas iestādes 2009. gada novembrī iesniedza pirmo AIB pārstrukturēšanas plānu, kurā bija izklāstīti pirmie priekšlikumi par to, kā atjaunot AIB dzīvotspēju. Īrija 2010. gada maijā iesniedza atjauninātu plāna versiju, kurā cita starpā tika ierosināta pārdošana (AIB meitasuzņēmumi Polijā, Apvienotajā Karalistē un ASV), lai izpildītu jaunās prasības attiecībā uz minimālo pašu kapitālu, par kurām Finanšu regulators paziņoja 2010. gada martā saskaņā ar PKNP.

| (49) | EBS pārstrukturēšanas plānā, ko iesniedza 2010. gada 31. maijā, bija paredzēta EBS iekšējā pārstrukturēšana, lai nodrošinātu tās dzīvotspēju, kā arī vienlaikus ātra pārdošana trešai personai. Saskaņā ar šo plānu EBS pārtrauktu darbību aizdevumu komercīpašumiem segmentā un pārorientētu savu darbību uz maza apjoma uzkrājumiem un hipotēku segmentu. EBS samazinātu savu atkarību no (īstermiņa) liela apjoma finansējuma un koncentrētos uz maza apjoma noguldījumiem. |
| --- | --- |

(49)

EBS pārstrukturēšanas plānā, ko iesniedza 2010. gada 31. maijā, bija paredzēta EBS iekšējā pārstrukturēšana, lai nodrošinātu tās dzīvotspēju, kā arī vienlaikus ātra pārdošana trešai personai. Saskaņā ar šo plānu EBS pārtrauktu darbību aizdevumu komercīpašumiem segmentā un pārorientētu savu darbību uz maza apjoma uzkrājumiem un hipotēku segmentu. EBS samazinātu savu atkarību no (īstermiņa) liela apjoma finansējuma un koncentrētos uz maza apjoma noguldījumiem.

2.5.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PASĀKUMI, KO JAU IR ĪSTENOJUSI BANKA (AIB UN EBS APVIENOTĀ STRUKTŪRA)

| (50) | Banka jau ir veikusi plašu pārstrukturēšanas pasākumu klāstu, pirms tika iesniegta pārstrukturēšanas plāna galīgā versija, lai sasniegtu mērķus nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un dalītu slogu. Šie pasākumi ietver uzņēmējdarbības atsavināšanu, aktīvu īpatsvara samazināšanu, saistību pārvaldību (32) un izmaksu samazināšanu atbilstoši šādam laika grafikam (33):






  — | uzņēmējdarbības atsavināšana, kas ir radījusi 3,3 miljardus euro lielu pirmā līmeņa pamata kapitālu:






  10. sept. | Goodbody Stockbrokers pārdošana |
| --- | --- | --- | --- |
| 10. nov. | 23,9 % M&T Corporation akciju pārdošana |
| 11. febr. | Anglo Irish Banks noguldījumu 9 miljardu euro apmērā pārskaitīšana AIB |
| 11. apr. | 70,36 % Polijas BZWBK akciju pārdošana |
| 11. apr. | 50,00 % Polijas BZWBK Asset Management akciju pārdošana |
| 11. maijs | 49,99 % Bulgarian American Credit Bank akciju pārdošana |
| 11. aug. | AIB
  International Financial Services pārdošana |
| 11. aug. | AIB Jersey Trust pārdošana |
| 12. janv. | AIB paziņo par lēmumu slēgt kopuzņēmumu ar Aviva Life Holdings Ireland Ltd |
| 12. apr. | AIB paziņo par lēmumu izbeigt darbību Menas Salā un Džērsijā |
| 12. apr. | AIB Baltics pārdošana |
| 12. jūn. | AIB Investment Managers pārdošana |
| 12. aug. | Polijas īpašumu fondos esošo akciju pārdošana |

(50)

Banka jau ir veikusi plašu pārstrukturēšanas pasākumu klāstu, pirms tika iesniegta pārstrukturēšanas plāna galīgā versija, lai sasniegtu mērķus nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un dalītu slogu. Šie pasākumi ietver uzņēmējdarbības atsavināšanu, aktīvu īpatsvara samazināšanu, saistību pārvaldību (32) un izmaksu samazināšanu atbilstoši šādam laika grafikam (33):

—

uzņēmējdarbības atsavināšana, kas ir radījusi 3,3 miljardus euro lielu pirmā līmeņa pamata kapitālu:

10. sept.

Goodbody Stockbrokers pārdošana

10. nov.

23,9 % M&T Corporation akciju pārdošana

11. febr.

Anglo Irish Banks noguldījumu 9 miljardu euro apmērā pārskaitīšana AIB

11. apr.

70,36 % Polijas BZWBK akciju pārdošana

11. apr.

50,00 % Polijas BZWBK Asset Management akciju pārdošana

11. maijs

49,99 % Bulgarian American Credit Bank akciju pārdošana

11. aug.

AIB
  International Financial Services pārdošana

11. aug.

AIB Jersey Trust pārdošana

12. janv.

AIB paziņo par lēmumu slēgt kopuzņēmumu ar Aviva Life Holdings Ireland Ltd

12. apr.

AIB paziņo par lēmumu izbeigt darbību Menas Salā un Džērsijā

12. apr.

AIB Baltics pārdošana

12. jūn.

AIB Investment Managers pārdošana

12. aug.

Polijas īpašumu fondos esošo akciju pārdošana

| — | aktīvu pārskaitīšana VAPA 21,3 miljardu euro apmērā, |
| --- | --- |

—

aktīvu pārskaitīšana VAPA 21,3 miljardu euro apmērā,

| — | aktīvu īpatsvara samazināšana saskaņā ar 2011. gada PLNP 20,5 miljardu euro apmērā (pabeigta), |
| --- | --- |

—

aktīvu īpatsvara samazināšana saskaņā ar 2011. gada PLNP 20,5 miljardu euro apmērā (pabeigta),

| — | saistību pārvaldības pasākumi/parāda atpirkšana, ko veica attiecīgi 2009., 2010. un 2011. gadā, deva 5,4 miljardus euro pirmā līmeņa pamata kapitālā:






  9. jūn. | pirmā līmeņa hibrīdkapitāla atpirkšana un kapitāla iemaksa 1,1 miljarda euro apmērā |
| --- | --- | --- |
| 10. marts | otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšana un kapitāla iemaksa 0,4 miljardu euro apmērā |
| 11. janv. | otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšana un kapitāla iemaksa 1,5 miljardu euro apmērā |
| 11. jūl. | pirmā un otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšana un kapitāla iemaksa 2,1 miljarda euro apmērā |
| 10. jūn.– 11. febr. | Vairākas EBS pirmā un otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšanas un kapitāla iemaksa 0,3 miljardu euro apmērā |

—

saistību pārvaldības pasākumi/parāda atpirkšana, ko veica attiecīgi 2009., 2010. un 2011. gadā, deva 5,4 miljardus euro pirmā līmeņa pamata kapitālā:

9. jūn.

pirmā līmeņa hibrīdkapitāla atpirkšana un kapitāla iemaksa 1,1 miljarda euro apmērā

10. marts

otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšana un kapitāla iemaksa 0,4 miljardu euro apmērā

11. janv.

otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšana un kapitāla iemaksa 1,5 miljardu euro apmērā

11. jūl.

pirmā un otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšana un kapitāla iemaksa 2,1 miljarda euro apmērā

10. jūn.– 11. febr.

Vairākas EBS pirmā un otrā līmeņa kapitāla obligāciju atpirkšanas un kapitāla iemaksa 0,3 miljardu euro apmērā

| — | filiāļu slēgšana (68 Īrijā, 22 EBS pakalpojumu sniegšanas vietas, 22 AIB UK filiāles), |
| --- | --- |

—

filiāļu slēgšana (68 Īrijā, 22 EBS pakalpojumu sniegšanas vietas, 22 AIB UK filiāles),

| — | priekšlaicīgas pensionēšanās un brīvprātīgas dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas programma: samazinājums +/– 2 877 PSE (34)2013. gada 31. decembrī, un ir plānots turpmāks samazinājums, |
| --- | --- |

—

priekšlaicīgas pensionēšanās un brīvprātīgas dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas programma: samazinājums +/– 2 877 PSE (34)2013. gada 31. decembrī, un ir plānots turpmāks samazinājums,

| — | pilnīga valdes un augstākā līmeņa vadītāju nomaiņa (salīdzinājumā ar sastāvu 2008. gada septembrī), |
| --- | --- |

—

pilnīga valdes un augstākā līmeņa vadītāju nomaiņa (salīdzinājumā ar sastāvu 2008. gada septembrī),

| — | uzņēmējdarbības pārorientēšana uz Īriju, piedāvājot korporatīvos un maza apjoma bankas pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības pārorientēšana uz Īriju, piedāvājot korporatīvos un maza apjoma bankas pakalpojumus.

2.6.   BANKAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS (AIB UN EBS APVIENOTĀ STRUKTŪRA)

| (51) | Īrijas iestādes 2012. gada 28. septembrī iesniedza bankas pārstrukturēšanas plānu 2012.–2015. gadam. Īrijas iestādes vairākkārtīgi veica grozījumus šajā plānā un papildināja to, un galu galā pārstrukturēšanas periods tika noteikts no 2014. līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(51)

Īrijas iestādes 2012. gada 28. septembrī iesniedza bankas pārstrukturēšanas plānu 2012.–2015. gadam. Īrijas iestādes vairākkārtīgi veica grozījumus šajā plānā un papildināja to, un galu galā pārstrukturēšanas periods tika noteikts no 2014. līdz 2017. gadam.

| (52) | Īrijas iestādes iesniedza bāzes scenāriju, alternatīvu bāzes scenāriju, pamatojoties uz piesardzīgākām aplēsēm, un nelabvēlīgu scenāriju, lai parādītu bankas spēju panākt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(52)

Īrijas iestādes iesniedza bāzes scenāriju, alternatīvu bāzes scenāriju, pamatojoties uz piesardzīgākām aplēsēm, un nelabvēlīgu scenāriju, lai parādītu bankas spēju panākt ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (53) | Pārstrukturēšanas perioda beigās banka plāno atkal būt stabila, pelnoša un labi finansēta iestāde ar stabiliem kapitāla rādītājiem un tradicionālāku uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir izklāstīta uzņēmējdarbības stratēģija, saskaņā ar kuru banka tiek pozicionēta kā mazāka pilna pakalpojumu klāsta sniedzēja, kas galvenokārt orientējas uz Īriju, salīdzinājumā ar starptautisku dažādu finanšu pakalpojumu grupu, kādā tā bija pirmskrīzes laikos. Bankas funkcionālās struktūras pamatā ir trīs galvenie darbības virzieni – iekšzemes galvenā banka, AIB UK (uzņēmums, kas darbojas Lielbritānijā un Ziemeļīrijā), un Finanšu risinājumu grupa, kas izveidota 2012. gadā. |
| --- | --- |

(53)

Pārstrukturēšanas perioda beigās banka plāno atkal būt stabila, pelnoša un labi finansēta iestāde ar stabiliem kapitāla rādītājiem un tradicionālāku uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir izklāstīta uzņēmējdarbības stratēģija, saskaņā ar kuru banka tiek pozicionēta kā mazāka pilna pakalpojumu klāsta sniedzēja, kas galvenokārt orientējas uz Īriju, salīdzinājumā ar starptautisku dažādu finanšu pakalpojumu grupu, kādā tā bija pirmskrīzes laikos. Bankas funkcionālās struktūras pamatā ir trīs galvenie darbības virzieni – iekšzemes galvenā banka, AIB UK (uzņēmums, kas darbojas Lielbritānijā un Ziemeļīrijā), un Finanšu risinājumu grupa, kas izveidota 2012. gadā.

| (54) | Galvenie stimuli bankas dzīvotspējas atjaunošanai ir:






  a) | bankas pārveide par mazāku banku ar uzlabotu finansējuma profilu, kas galvenokārt orientējas uz Īriju; |
| --- | --- | --- |

(54)

Galvenie stimuli bankas dzīvotspējas atjaunošanai ir:

a)

bankas pārveide par mazāku banku ar uzlabotu finansējuma profilu, kas galvenokārt orientējas uz Īriju;

| b) | uzlabots ienesīguma līmenis, kas sasniegts, pastiprinot TPLS, izmaksu samazināšanas pasākumus un būtiski samazinot vērtības samazināšanās izmaksas; |
| --- | --- |

b)

uzlabots ienesīguma līmenis, kas sasniegts, pastiprinot TPLS, izmaksu samazināšanas pasākumus un būtiski samazinot vērtības samazināšanās izmaksas;

| c) | stabila kapitāla rezerve. |
| --- | --- |

c)

stabila kapitāla rezerve.

2.6.1.   Bāzes scenārijs

2.6.1.1.   Makroekonomikas aplēses un galvenās finanšu prognozes

| (55) | Bāzes scenārijā tiek pieņemts, ka Īrijas iekšzemes kopprodukts (“IKP”) palielināsies par 2,2 % 2014. gadā un turpinās augt 2015., 2016. un 2017. gadā attiecīgi par 2,8 %, 3,2 % un 3,2 %. Paredzams, ka Apvienotās Karalistes IKP palielināsies par 1,9 % 2014. gadā, 2,1 % 2015. gadā, 2,5 % 2016. gadā un 2,5 % 2017. gadā. |
| --- | --- |

(55)

Bāzes scenārijā tiek pieņemts, ka Īrijas iekšzemes kopprodukts (“IKP”) palielināsies par 2,2 % 2014. gadā un turpinās augt 2015., 2016. un 2017. gadā attiecīgi par 2,8 %, 3,2 % un 3,2 %. Paredzams, ka Apvienotās Karalistes IKP palielināsies par 1,9 % 2014. gadā, 2,1 % 2015. gadā, 2,5 % 2016. gadā un 2,5 % 2017. gadā.

| (56) | Paredzams, ka nodarbinātības līmenis paaugstināsies visā pārstrukturēšanas periodā, un pieaugums būs 0,8 % 2014. gadā, 1,5 % 2015. gadā, 2 % 2016. gadā un 2 % 2017. gadā. |
| --- | --- |

(56)

Paredzams, ka nodarbinātības līmenis paaugstināsies visā pārstrukturēšanas periodā, un pieaugums būs 0,8 % 2014. gadā, 1,5 % 2015. gadā, 2 % 2016. gadā un 2 % 2017. gadā.

| (57) | Gaidāms, ka mājokļu un celtniecības nozarē aktivitāte atjaunosies no ļoti zemā līmeņa. Tiek prognozēts, ka mājokļu cenas palielināsies par 3 % 2014. gadā, 3 % 2015. gadā, 2,5 % 2016. gadā un 2,5 % 2017. gadā. |
| --- | --- |

(57)

Gaidāms, ka mājokļu un celtniecības nozarē aktivitāte atjaunosies no ļoti zemā līmeņa. Tiek prognozēts, ka mājokļu cenas palielināsies par 3 % 2014. gadā, 3 % 2015. gadā, 2,5 % 2016. gadā un 2,5 % 2017. gadā.

| (58) | Pamatojoties uz bankas pārstrukturēšanas plānu, bāzes scenārijā ir izdarītas šādas finanšu prognozes:

  4. tabula


  Bankas finanšu rezultāti un finanšu prognozes bāzes scenārijā












  Galvenie finanšu rādītāji | 2012. gads
  Faktiski | 2013. gads
  Faktiski | 2014. gads
  Plāns | 2015. gads
  Plāns | 2016. gads
  Plāns | 2017. gads
  Plāns |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapitāls un riska svērtie aktīvi (“RSA”) |
| — | pirmā līmeņa pamata kapitāla (“1. LPK”) rādītājs vai pirmā līmeņa pamatkapitāla (“1. LP”) rādītājs (%) |

(58)

Pamatojoties uz bankas pārstrukturēšanas plānu, bāzes scenārijā ir izdarītas šādas finanšu prognozes:

4. tabula

Bankas finanšu rezultāti un finanšu prognozes bāzes scenārijā

Galvenie finanšu rādītāji

2012. gads

Faktiski

2013. gads

Faktiski

2014. gads

Plāns

2015. gads

Plāns

2016. gads

Plāns

2017. gads

Plāns

—   Kapitāls un riska svērtie aktīvi (“RSA”)

—

pirmā līmeņa pamata kapitāla (“1. LPK”) rādītājs vai pirmā līmeņa pamatkapitāla (“1. LP”) rādītājs (%)

15,2 %

14,3 %

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

| — | Kapitāla rezerve (miljonos euro) pret 8 % 1. LPK/1. LP |
| --- | --- |

—

Kapitāla rezerve (miljonos euro) pret 8 % 1. LPK/1. LP

5 133

3 934

[0–5 000]

[5 000–10 000]

[5 000–10 000]

[5 000–10 000]

| — | RSA (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

RSA (miljonos euro)

71 417

62 395

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

—   Ienesīgums

| — | TPLS – atskaitot ASG (%) |
| --- | --- |

—

TPLS – atskaitot ASG (%)

1,22 %

1,37 %

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

| — | Izmaksu un ienākumu attiecība |
| --- | --- |

—

Izmaksu un ienākumu attiecība

123 %

77 %

[60–70 %]

[50–60 %]

[45–55 %]

[45–55 %]

| — | Peļņa pēc nodokļiem (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

Peļņa pēc nodokļiem (miljonos euro)

(3 557)

(1 597)

[0–750]

[0–750]

[250–1 250]

[250–1 250]

| — | Peļņa no pašu kapitāla (“PPK”) (35) |
| --- | --- |

—

Peļņa no pašu kapitāla (“PPK”) (35)

– 37,0 %

– 21,5 %

[0,5–10 %]

[0,5–10 %]

[5–15 %]

[5–15 %]

—   Finansējums

| — | AAN |
| --- | --- |

—

AAN

115 %

100 %

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

| — | Atkarība no ECB (% no kopējām saistībām (36)) |
| --- | --- |

—

Atkarība no ECB (% no kopējām saistībām (36))

20 %

12 %

[10–20 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

—   Citi

| — | Bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

Bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (miljonos euro)

89 872

82 851

[70 000–80 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

| — | Kopējie aktīvi (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

Kopējie aktīvi (miljonos euro)

122 501

117 734

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

| — | Pilnslodzes ekvivalents (skaits) |
| --- | --- |

—

Pilnslodzes ekvivalents (skaits)

13 429

11 431

[10 000–15 000]

[8 000–13 000]

[8 000–13 000]

[8 000–13 000]

Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns un 2014. gada 10. janvārī iesniegtie papildu materiāli, AIB 2013. gada pārskats.

2.6.1.2.   Galvenie stimuli bankas dzīvotspējas atjaunošanai

i)   Mazāka iekšzemes banka ar uzlabotu finansējuma profilu

| (59) | Veicot nozīmīgu ar pamatdarbību nesaistītu aktīvu īpatsvara samazināšanu (37), bankas mērķis ir kļūt par ievērojami mazāku iestādi salīdzinājumā ar laikposmu pirms finanšu krīzes. Banka jau ir pabeigusi nozīmīgu saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanu, realizējot vairākus savus uzņēmumus, veicot aktīvu īpatsvara samazināšanu un ar “augsta riska īpašumiem” saistītu aktīvu pārskaitīšanu VAPA (21,3 miljardi euro), kas ir ļāvis tai būtiski samazināt bilances apmēru. AIB grupas kopējie aktīvi ir samazināti no 136,7 miljardiem euro 2011. gada beigās līdz 117,7 miljardiem euro 2013. gada 31. decembrī (14 % samazinājums) (38). |
| --- | --- |

(59)

Veicot nozīmīgu ar pamatdarbību nesaistītu aktīvu īpatsvara samazināšanu (37), bankas mērķis ir kļūt par ievērojami mazāku iestādi salīdzinājumā ar laikposmu pirms finanšu krīzes. Banka jau ir pabeigusi nozīmīgu saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanu, realizējot vairākus savus uzņēmumus, veicot aktīvu īpatsvara samazināšanu un ar “augsta riska īpašumiem” saistītu aktīvu pārskaitīšanu VAPA (21,3 miljardi euro), kas ir ļāvis tai būtiski samazināt bilances apmēru. AIB grupas kopējie aktīvi ir samazināti no 136,7 miljardiem euro 2011. gada beigās līdz 117,7 miljardiem euro 2013. gada 31. decembrī (14 % samazinājums) (38).

| (60) | Šī nozīmīgās aktīvu īpatsvara/apmēra samazināšanas programma, ko īstenoja banka, apvienojumā ar pieaugošo klientu noguldījumu bāzi (kopš 2011. gada) ir palīdzējusi uzlabot bankas finansējuma profilu. Klientu noguldījumu attiecība pret kopējiem finansējuma avotiem (t. i., kopējām saistībām (39)) ir uzlabojusies no 49,7 % 2011. gada beigās līdz 61,2 % 2013. gada beigās, bet AAN samazinājās no 138 % 2011. gada beigās līdz 100 % 2013. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(60)

Šī nozīmīgās aktīvu īpatsvara/apmēra samazināšanas programma, ko īstenoja banka, apvienojumā ar pieaugošo klientu noguldījumu bāzi (kopš 2011. gada) ir palīdzējusi uzlabot bankas finansējuma profilu. Klientu noguldījumu attiecība pret kopējiem finansējuma avotiem (t. i., kopējām saistībām (39)) ir uzlabojusies no 49,7 % 2011. gada beigās līdz 61,2 % 2013. gada beigās, bet AAN samazinājās no 138 % 2011. gada beigās līdz 100 % 2013. gada 31. decembrī.

| (61) | Pārstrukturēšanas periodā banka plāno vēl vairāk palielināt klientu noguldījumu attiecību pret kopējiem tās finansējuma avotiem (t. i., kopējām saistībām), un ir plānots, ka pārstrukturēšanas plāna periodā ECB finansējuma daļa būtiski samazināsies no 20 % 2012. gadā līdz [< 10 %] 2017. gadā (t. i., samazinājums par 15–25 miljardiem euro) prognozētā aizdevumu apmēra samazinājuma (40), VAPA obligāciju (41) dzēšanas un banku noguldījumu apmēra palielināšanās dēļ. |
| --- | --- |

(61)

Pārstrukturēšanas periodā banka plāno vēl vairāk palielināt klientu noguldījumu attiecību pret kopējiem tās finansējuma avotiem (t. i., kopējām saistībām), un ir plānots, ka pārstrukturēšanas plāna periodā ECB finansējuma daļa būtiski samazināsies no 20 % 2012. gadā līdz [< 10 %] 2017. gadā (t. i., samazinājums par 15–25 miljardiem euro) prognozētā aizdevumu apmēra samazinājuma (40), VAPA obligāciju (41) dzēšanas un banku noguldījumu apmēra palielināšanās dēļ.

| (62) | Banka pakāpeniski atgūst piekļuvi liela apjoma pakalpojumu tirgum. Banka 2013. gada janvārī un septembrī emitēja divas hipotēku bankas obligācijas, katru 500 miljonu euro apmērā. Banka 2013. gada oktobrī veica kredītkaršu parādu vērtspapīrošanu 500 miljonu euro apmērā, ko kāda Īrijas banka veica pirmo reizi. Banka 2013. gada novembrī uz trīs gadiem izsniedza 500 miljonu euro lielu pilnībā nenodrošinātu parādu. Šis bija bankas pirmais nenodrošināta parāda darījums kopš 2009. gada. Banka 2014. gada martā emitēja septiņu gadu obligāciju 500 miljonu euro vērtībā ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru formā. Kopš 2007. gada šī ir ilgākā reģistrētā AIB publiskā obligācija ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru formā. |
| --- | --- |

(62)

Banka pakāpeniski atgūst piekļuvi liela apjoma pakalpojumu tirgum. Banka 2013. gada janvārī un septembrī emitēja divas hipotēku bankas obligācijas, katru 500 miljonu euro apmērā. Banka 2013. gada oktobrī veica kredītkaršu parādu vērtspapīrošanu 500 miljonu euro apmērā, ko kāda Īrijas banka veica pirmo reizi. Banka 2013. gada novembrī uz trīs gadiem izsniedza 500 miljonu euro lielu pilnībā nenodrošinātu parādu. Šis bija bankas pirmais nenodrošināta parāda darījums kopš 2009. gada. Banka 2014. gada martā emitēja septiņu gadu obligāciju 500 miljonu euro vērtībā ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru formā. Kopš 2007. gada šī ir ilgākā reģistrētā AIB publiskā obligācija ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru formā.

| (63) | Attiecībā uz prognozētajiem likviditātes rādītājiem, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju par likviditātes seguma rādītāja (“LSR”) sastāvu, par ko vēl aizvien notiek konsultācijas Eiropas Savienības līmenī (42), banka plāno, ka pārstrukturēšanas periodā LSR būs krietni virs minimālajām prasībām (skatīt 5. tabulu).

  5. tabula


  Bankas likviditātes rādītāji










  (%) |
| --- | --- |
| Likviditātes rādītāji | 2014. gads
  Plāns | 2015. gads
  Plāns | 2016. gads
  Plāns | 2017. gads
  Plāns |
| LSR | [75–150] | [75–170] | [75–170] | [75–170] |
| Minimālais LSR, kas noteikts Regulā (ES Nr. 575/2013 | | 60 | 70 | 80 |
| Neto stabila finansējuma rādītājs | [70–120] | [70–120] | [70–120] | [70–120] |
| Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns. |

(63)

Attiecībā uz prognozētajiem likviditātes rādītājiem, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju par likviditātes seguma rādītāja (“LSR”) sastāvu, par ko vēl aizvien notiek konsultācijas Eiropas Savienības līmenī (42), banka plāno, ka pārstrukturēšanas periodā LSR būs krietni virs minimālajām prasībām (skatīt 5. tabulu).

5. tabula

Bankas likviditātes rādītāji

(%)

Likviditātes rādītāji

2014. gads

Plāns

2015. gads

Plāns

2016. gads

Plāns

2017. gads

Plāns

LSR

[75–150]

[75–170]

[75–170]

[75–170]

Minimālais LSR, kas noteikts Regulā (ES Nr. 575/2013

60

70

80

Neto stabila finansējuma rādītājs

[70–120]

[70–120]

[70–120]

[70–120]

Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns.

ii)   Uzlabots ienesīgums

| (64) | Banka prognozē atgūt ienesīgumu 2014. gadā ar [0–750] miljonus euro lielu peļņu pēc nodokļiem, kas pieaugs līdz [250–1 250] miljoniem euro 2017. gadā. Peļņa no pašu kapitāla (“PPK”) ir plānota [0,5–10 %] 2014. gadā un [5–15 %] 2017. gadā. Tas tiks panākts šādā veidā. |
| --- | --- |

(64)

Banka prognozē atgūt ienesīgumu 2014. gadā ar [0–750] miljonus euro lielu peļņu pēc nodokļiem, kas pieaugs līdz [250–1 250] miljoniem euro 2017. gadā. Peļņa no pašu kapitāla (“PPK”) ir plānota [0,5–10 %] 2014. gadā un [5–15 %] 2017. gadā. Tas tiks panākts šādā veidā.

| (65) | Pirmkārt, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi TPLS, atskaitot ASG izmaksas, uzlabošanai no 1,22 % 2012. gadā līdz [1,5–2,25 %] 2017. gadā. Šie pasākumi ietver jaunu aizdevumu izsniegšanu [20–30] miljardu euro apmērā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam ar augstākām procentu likmēm, iepriekš izsniegto aizdevumu (43) cenu uzlabošanu un turpmāku noguldījumu produktu izmaksu samazināšanu līdz 2015. gadam (skatīt 6. tabulu). Turklāt tiek prognozēts, ka bankas zema ienesīguma aktīvu daļa (t. i., neizdevīgās hipotēkas un VAPA obligācijas) salīdzinājumā ar kopējiem aktīviem pārstrukturēšanas periodā samazināsies no [20–30 %] 2014. gadā līdz [10–20 %] 2017. gadā pēc tam, kad tiks dzēstas VAPA obligācijas un tiks veikta amortizācija neizdevīgo hipotēku portfelī, kurā vairs nav plānoti jauni aizdevumi.

  6. tabula


  Plānotās izmaiņas bankas aktīvu un saistību vidējā ienesīgumā











  (%) |
| --- | --- |
| Vidējais ienesīgums | 2013. gads
  Faktiski | 2014. gads
  Plāns | 2015. gads
  Plāns | 2016. gads
  Plāns | 2017. gads
  Plāns |
| Vidējais ienesīgums – jauni aizdevumi | [3–7] | [3–7] | [3–7] | [3–7] | [3–7] |
| Vidējais ienesīgums – iepriekš izsniegtie aizdevumi | [2–5] | [2–5] | [2–5] | [2–5] | [2–5] |
| Vidējais ienesīgums – kopējie aizdevumi | 2,74 | [2–6] | [2–6] | [2–6] | [2–6] |
| Vidējais ienesīgums – noguldījumi

  (tostarp norēķinu konti) | – 1,54 | [no – 0,5 līdz – 2,5] | [no – 0,5 līdz – 2,5] | [no – 0,5 līdz – 2,5] | [no – 0,5 līdz – 2,5] |
| Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns un 2014. gada 20. martā iesniegtie papildu materiāli. |

(65)

Pirmkārt, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi TPLS, atskaitot ASG izmaksas, uzlabošanai no 1,22 % 2012. gadā līdz [1,5–2,25 %] 2017. gadā. Šie pasākumi ietver jaunu aizdevumu izsniegšanu [20–30] miljardu euro apmērā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam ar augstākām procentu likmēm, iepriekš izsniegto aizdevumu (43) cenu uzlabošanu un turpmāku noguldījumu produktu izmaksu samazināšanu līdz 2015. gadam (skatīt 6. tabulu). Turklāt tiek prognozēts, ka bankas zema ienesīguma aktīvu daļa (t. i., neizdevīgās hipotēkas un VAPA obligācijas) salīdzinājumā ar kopējiem aktīviem pārstrukturēšanas periodā samazināsies no [20–30 %] 2014. gadā līdz [10–20 %] 2017. gadā pēc tam, kad tiks dzēstas VAPA obligācijas un tiks veikta amortizācija neizdevīgo hipotēku portfelī, kurā vairs nav plānoti jauni aizdevumi.

6. tabula

Plānotās izmaiņas bankas aktīvu un saistību vidējā ienesīgumā

(%)

Vidējais ienesīgums

2013. gads

Faktiski

2014. gads

Plāns

2015. gads

Plāns

2016. gads

Plāns

2017. gads

Plāns

Vidējais ienesīgums – jauni aizdevumi

[3–7]

[3–7]

[3–7]

[3–7]

[3–7]

Vidējais ienesīgums – iepriekš izsniegtie aizdevumi

[2–5]

[2–5]

[2–5]

[2–5]

[2–5]

Vidējais ienesīgums – kopējie aizdevumi

2,74

[2–6]

[2–6]

[2–6]

[2–6]

Vidējais ienesīgums – noguldījumi

(tostarp norēķinu konti)

– 1,54

[no – 0,5 līdz – 2,5]

[no – 0,5 līdz – 2,5]

[no – 0,5 līdz – 2,5]

[no – 0,5 līdz – 2,5]

Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns un 2014. gada 20. martā iesniegtie papildu materiāli.

| (66) | Otrkārt, ASG shēmas pārtraukšana no 2013. gada 28. marta uzlabos TPLS, atskaitot ASG izmaksas, jo tiks samazināti valstij veicamie garantijas maksājumi. Tie bija 0,4 miljardi euro 2012. gadā, bet ir plānots, ka tie būs tikai 8 miljoni euro 2017. gadā. |
| --- | --- |

(66)

Otrkārt, ASG shēmas pārtraukšana no 2013. gada 28. marta uzlabos TPLS, atskaitot ASG izmaksas, jo tiks samazināti valstij veicamie garantijas maksājumi. Tie bija 0,4 miljardi euro 2012. gadā, bet ir plānots, ka tie būs tikai 8 miljoni euro 2017. gadā.

| (67) | Treškārt, lai sasniegtu ilgtspējīgu pamatdarbības peļņu pirms rezervju izveides, banka plāno vēl vairāk samazināt savas pamatdarbības izmaksas no 1,8 miljardiem euro 2012. gadā līdz [1,0–1,5] miljardiem euro 2015. gadā un [1,0–1,5] miljardiem euro 2017. gadā. Prognozētā samazinājuma pamatā ir divas galvenās iniciatīvas: pensionēšanās un brīvprātīgās dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas shēma un 2012. gadā ierosinātā atalgojuma un piemaksu pārskatīšana. Saistībā ar šo banka plāno samazināt savu darbinieku skaitu par aptuveni [20–40] % līdz 2015. gadam un [20–40] % līdz 2017. gadam salīdzinājumā ar 2012. gadu, kopējam samazinājumam sasniedzot [2 000–5 000] cilvēku. |
| --- | --- |

(67)

Treškārt, lai sasniegtu ilgtspējīgu pamatdarbības peļņu pirms rezervju izveides, banka plāno vēl vairāk samazināt savas pamatdarbības izmaksas no 1,8 miljardiem euro 2012. gadā līdz [1,0–1,5] miljardiem euro 2015. gadā un [1,0–1,5] miljardiem euro 2017. gadā. Prognozētā samazinājuma pamatā ir divas galvenās iniciatīvas: pensionēšanās un brīvprātīgās dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas shēma un 2012. gadā ierosinātā atalgojuma un piemaksu pārskatīšana. Saistībā ar šo banka plāno samazināt savu darbinieku skaitu par aptuveni [20–40] % līdz 2015. gadam un [20–40] % līdz 2017. gadam salīdzinājumā ar 2012. gadu, kopējam samazinājumam sasniedzot [2 000–5 000] cilvēku.

| (68) | Visbeidzot, attiecībā uz pamatdarbības peļņu pēc rezervju izveides un pirms ārkārtas posteņiem banka plāno strauji samazināt aizdevumu vērtības samazināšanās izdevumus no 2,5 miljardiem euro 2012. gadā līdz [0–0,5] miljardiem euro 2014. gadā un [0–0,5] miljardiem euro 2017. gadā, jo plānā ir prognozēta Īrijas ekonomikas atveseļošanās. AIB paredz, ka šī atveseļošanās samazinās tādu jaunu aizdevumu skaitu, kuru kredītsaistības netiek pildītas. Šajā plānā arī paredzēta efektīvāka kredītu pārvaldība, ko apliecina Finanšu risinājumu grupas izveide un Kavēto hipotēkas maksājumu atgūšanas stratēģijas (44) (“KHMAS”) īstenošana. Ar šīm darbībām ir plānots uzlabot bankas aizdevumu atgūšanas un pārstrukturēšanas efektivitāti, tādējādi palielinot uzlaboto aizdevumu skaitu. |
| --- | --- |

(68)

Visbeidzot, attiecībā uz pamatdarbības peļņu pēc rezervju izveides un pirms ārkārtas posteņiem banka plāno strauji samazināt aizdevumu vērtības samazināšanās izdevumus no 2,5 miljardiem euro 2012. gadā līdz [0–0,5] miljardiem euro 2014. gadā un [0–0,5] miljardiem euro 2017. gadā, jo plānā ir prognozēta Īrijas ekonomikas atveseļošanās. AIB paredz, ka šī atveseļošanās samazinās tādu jaunu aizdevumu skaitu, kuru kredītsaistības netiek pildītas. Šajā plānā arī paredzēta efektīvāka kredītu pārvaldība, ko apliecina Finanšu risinājumu grupas izveide un Kavēto hipotēkas maksājumu atgūšanas stratēģijas (44) (“KHMAS”) īstenošana. Ar šīm darbībām ir plānots uzlabot bankas aizdevumu atgūšanas un pārstrukturēšanas efektivitāti, tādējādi palielinot uzlaboto aizdevumu skaitu.

iii)   Stabilas kapitāla rezerves uzturēšana

| (69) | Pārstrukturēšanas periodā banka plāno uzturēt stabilu kapitāla rezervi, palielinot nesadalīto peļņu un samazinot riska svērtos aktīvus (“RSA”). Banka plāno palielināt peļņu, ko ir paredzēts atstāt nesadalītu, veicot 65.–68. apsvērumā aprakstītās darbības. Plānots, ka laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam RSA samazināsies par aptuveni [5–10] miljardiem euro, jo aizdevumu portfelis (tostarp norakstītie aizdevumi, pārstrukturētie samazinātas vērtības aizdevumi un aizdevumu amortizācija) turpina samazināties, atliktā nodokļa aktīviem (ANA) tiek piemērota jauna pieeja (45), un banka plāno piemērot a) uz iekšējiem reitingiem balstītu pieeju EBS aizdevumu portfelim un b) atjauninātus uz iekšējiem reitingiem balstītus modeļus AIB aizdevumu portfelim. |
| --- | --- |

(69)

Pārstrukturēšanas periodā banka plāno uzturēt stabilu kapitāla rezervi, palielinot nesadalīto peļņu un samazinot riska svērtos aktīvus (“RSA”). Banka plāno palielināt peļņu, ko ir paredzēts atstāt nesadalītu, veicot 65.–68. apsvērumā aprakstītās darbības. Plānots, ka laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam RSA samazināsies par aptuveni [5–10] miljardiem euro, jo aizdevumu portfelis (tostarp norakstītie aizdevumi, pārstrukturētie samazinātas vērtības aizdevumi un aizdevumu amortizācija) turpina samazināties, atliktā nodokļa aktīviem (ANA) tiek piemērota jauna pieeja (45), un banka plāno piemērot a) uz iekšējiem reitingiem balstītu pieeju EBS aizdevumu portfelim un b) atjauninātus uz iekšējiem reitingiem balstītus modeļus AIB aizdevumu portfelim.

| (70) | Turklāt Īrijas iestādes ir sniegušas informāciju, ka ĪCB samazinās prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu (46) no 10,5 % līdz [..] % tuvākajā laikā, tāpēc 2014. gadā bankas kapitāla rezerve palielināsies par [0–5] miljardiem euro, bet pārējais paliks nemainīgs. Tāpēc 10,5 % mērķis, ko ĪCB noteica 2010. gada novembrī saistībā ar PKNP, vairs nebūs aktuāls. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt Īrijas iestādes ir sniegušas informāciju, ka ĪCB samazinās prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu (46) no 10,5 % līdz [..] % tuvākajā laikā, tāpēc 2014. gadā bankas kapitāla rezerve palielināsies par [0–5] miljardiem euro, bet pārējais paliks nemainīgs. Tāpēc 10,5 % mērķis, ko ĪCB noteica 2010. gada novembrī saistībā ar PKNP, vairs nebūs aktuāls.

| (71) | Ņemot vērā to, ka pārstrukturēšanas periodā prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 % no pirmā līmeņa pamatkapitāla (1. LP), tiek prognozēts, ka bankas kapitāla rezerve 2014. gadā būs [0–5] miljardi euro, bet 2017. gadā [5–10] miljardi euro. Ar 5,5 % kapitāla slieksni (47) kapitāla rezerve būtu [5–10] miljardi euro 2014. gadā. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā to, ka pārstrukturēšanas periodā prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 % no pirmā līmeņa pamatkapitāla (1. LP), tiek prognozēts, ka bankas kapitāla rezerve 2014. gadā būs [0–5] miljardi euro, bet 2017. gadā [5–10] miljardi euro. Ar 5,5 % kapitāla slieksni (47) kapitāla rezerve būtu [5–10] miljardi euro 2014. gadā.

| (72) | Turklāt bankai ir iespējamā kapitāla instrumenti (48) (“IKI”) 1,6 miljardu euro apmērā, ko vajadzības gadījumā varētu pārvērst parastās akcijās. Ņemot vērā IKI, kapitāla rezerve 2014. gadā būtu [5–10] miljardi euro, ja prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 %, un [5–10] miljardi euro, ja kapitāla slieksnis ir 5,5 %. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt bankai ir iespējamā kapitāla instrumenti (48) (“IKI”) 1,6 miljardu euro apmērā, ko vajadzības gadījumā varētu pārvērst parastās akcijās. Ņemot vērā IKI, kapitāla rezerve 2014. gadā būtu [5–10] miljardi euro, ja prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 %, un [5–10] miljardi euro, ja kapitāla slieksnis ir 5,5 %.

| (73) | 1. LP rādītāji, kas minēti 71. un 72. apsvērumā, ietver atbilstošu pakāpenisku ANA atskaitīšanu (49). Bankas atzītie ANA, kas radušies no neizmantotiem nodokļa zaudējumiem, 2013. gada 31. decembrī bija 3,9 miljardi euro. |
| --- | --- |

(73)

1. LP rādītāji, kas minēti 71. un 72. apsvērumā, ietver atbilstošu pakāpenisku ANA atskaitīšanu (49). Bankas atzītie ANA, kas radušies no neizmantotiem nodokļa zaudējumiem, 2013. gada 31. decembrī bija 3,9 miljardi euro.

2.6.2.   Alternatīvais bāzes scenārijs

| (74) | Banka 2014. gada 11. februārī iesniedza Komisijai alternatīvu bāzes scenāriju (“alternatīvais bāzes scenārijs”), pamatojoties uz piesardzīgākiem pieņēmumiem salīdzinājumā ar bāzes scenāriju. Piesardzīgāki pieņēmumi attiecas uz izmaiņām RSA, bilances novērtējuma (BN) rezultātiem (50), jaunu aizdevumu apmēru, atšķirīgu finansējuma sastāvu, augstākām finansējuma izmaksām un augstāku maksu par rezervju veidošanu, kā minēts 7. tabulā. Šī alternatīvā bāzes scenārija pamatā esošie makroekonomikas pieņēmumi ir tādi paši kā tie, kas ir bāzes scenārija pamatā un ir aprakstīti 55. un 56. apsvērumā.

  7. tabula


  Alternatīvais bāzes scenārijs: galvenās izmaiņas pieņēmumos salīdzinājumā ar bāzes scenāriju







  Mainīgais | Alternatīvais bāzes scenārijs (izmaiņas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) |
| --- | --- | --- |
| RSA | Ietver BN rezultātus, bet piesardzības dēļ neietver plānoto jauno un atjaunināto uz iekšējiem reitingiem balstīto modeļu ietekmi, kas vēl ir jāapstiprina ĪCB (51). Šo divu pārmaiņu dēļ RSA ir palielinājušies par [3–8] miljardiem euro 2014. gadā, [3–8] miljardiem euro 2015. gadā, [3–8] miljardiem euro 2016. gadā un [3–8] miljardiem euro 2017. gadā salīdzinājumā ar bāzes scenāriju. |
| Rezerves izdevumi, kas saistīti ar aizdevumu vērtības samazināšanos | Pilnībā ietver BN rezultātus. BN atklājās, ka ir vajadzīgas papildu rezerves 1,1 miljarda euro apmērā, no kuriem tikai [..] miljardi euro tika uzrādīti bāzes scenārijā. Tas nozīmē, ka alternatīvajā bāzes scenārijā rezerves ir par [..] miljardiem euro lielākas nekā bāzes scenārijā 2013. gadā, un ataino lineārāku samazinājumu salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni. Tas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju ietvēra papildu rezerves uzturēšanas izmaksas [500–1 000] miljonus euro 2014. gadā, [500–1 000] miljonus euro 2015. gadā, [0–500] miljonus euro 2016. gadā un [0–500] miljonus euro 2017. gadā. |
| Jauni aizdevumi | Ir noteikts, ka jauni aizdevumi komerciālajiem, korporatīvajiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem katrā prognožu gadā ir ierobežoti atkarībā no prognozētā IKP pieauguma. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas periodā jauno aizdevumu apmērs ir par [2–4] miljardiem mazāks nekā bāzes scenārijā. (Pieņēmumi par jaunajiem aizdevumiem ietekmē RSA par [0–3] miljardiem euro 2014. gadā, [0–3] miljardiem euro 2015. gadā, [0–3] miljardiem euro 2016. gadā un [0–3] miljardiem euro 2017. gadā.) |
| Finansējuma sastāvs | Ietver lielāku daļu (no 2 % līdz 3 %) ilgtermiņa finansējuma līdz 2016. gadam salīdzinājumā ar bāzes scenāriju. |
| Finansējuma izmaksas | Ir noteikts, ka noguldījumu izmaksas maza apjoma fiksēta termiņa kontos, MVU un korporatīvo noguldījumu izmaksas būs vairāk piesaistītas prognozētajai ECB pamatlikmei salīdzinājumā ar bāzes scenāriju. |
| Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns un 2014. gada 11. februārī un 27. martā iesniegtie papildu materiāli. |

(74)

Banka 2014. gada 11. februārī iesniedza Komisijai alternatīvu bāzes scenāriju (“alternatīvais bāzes scenārijs”), pamatojoties uz piesardzīgākiem pieņēmumiem salīdzinājumā ar bāzes scenāriju. Piesardzīgāki pieņēmumi attiecas uz izmaiņām RSA, bilances novērtējuma (BN) rezultātiem (50), jaunu aizdevumu apmēru, atšķirīgu finansējuma sastāvu, augstākām finansējuma izmaksām un augstāku maksu par rezervju veidošanu, kā minēts 7. tabulā. Šī alternatīvā bāzes scenārija pamatā esošie makroekonomikas pieņēmumi ir tādi paši kā tie, kas ir bāzes scenārija pamatā un ir aprakstīti 55. un 56. apsvērumā.

7. tabula

Alternatīvais bāzes scenārijs: galvenās izmaiņas pieņēmumos salīdzinājumā ar bāzes scenāriju

Mainīgais

Alternatīvais bāzes scenārijs (izmaiņas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju)

RSA

Ietver BN rezultātus, bet piesardzības dēļ neietver plānoto jauno un atjaunināto uz iekšējiem reitingiem balstīto modeļu ietekmi, kas vēl ir jāapstiprina ĪCB (51). Šo divu pārmaiņu dēļ RSA ir palielinājušies par [3–8] miljardiem euro 2014. gadā, [3–8] miljardiem euro 2015. gadā, [3–8] miljardiem euro 2016. gadā un [3–8] miljardiem euro 2017. gadā salīdzinājumā ar bāzes scenāriju.

Rezerves izdevumi, kas saistīti ar aizdevumu vērtības samazināšanos

Pilnībā ietver BN rezultātus. BN atklājās, ka ir vajadzīgas papildu rezerves 1,1 miljarda euro apmērā, no kuriem tikai [..] miljardi euro tika uzrādīti bāzes scenārijā. Tas nozīmē, ka alternatīvajā bāzes scenārijā rezerves ir par [..] miljardiem euro lielākas nekā bāzes scenārijā 2013. gadā, un ataino lineārāku samazinājumu salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni. Tas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju ietvēra papildu rezerves uzturēšanas izmaksas [500–1 000] miljonus euro 2014. gadā, [500–1 000] miljonus euro 2015. gadā, [0–500] miljonus euro 2016. gadā un [0–500] miljonus euro 2017. gadā.

Jauni aizdevumi

Ir noteikts, ka jauni aizdevumi komerciālajiem, korporatīvajiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem katrā prognožu gadā ir ierobežoti atkarībā no prognozētā IKP pieauguma. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas periodā jauno aizdevumu apmērs ir par [2–4] miljardiem mazāks nekā bāzes scenārijā. (Pieņēmumi par jaunajiem aizdevumiem ietekmē RSA par [0–3] miljardiem euro 2014. gadā, [0–3] miljardiem euro 2015. gadā, [0–3] miljardiem euro 2016. gadā un [0–3] miljardiem euro 2017. gadā.)

Finansējuma sastāvs

Ietver lielāku daļu (no 2 % līdz 3 %) ilgtermiņa finansējuma līdz 2016. gadam salīdzinājumā ar bāzes scenāriju.

Finansējuma izmaksas

Ir noteikts, ka noguldījumu izmaksas maza apjoma fiksēta termiņa kontos, MVU un korporatīvo noguldījumu izmaksas būs vairāk piesaistītas prognozētajai ECB pamatlikmei salīdzinājumā ar bāzes scenāriju.

Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns un 2014. gada 11. februārī un 27. martā iesniegtie papildu materiāli.

| (75) | Saskaņā ar piesardzīgākajiem pieņēmumiem banka neatgūs ienesīgumu līdz 2016. gadam, kad prognozētā peļņa pēc nodokļiem būs [0–750] miljoni euro, kas pieaugs līdz [250–1 250] miljoniem euro 2017. gadā. PPK ir plānota [0,5–10] % 2016. gadā un [5–15] % 2017. gadā. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar piesardzīgākajiem pieņēmumiem banka neatgūs ienesīgumu līdz 2016. gadam, kad prognozētā peļņa pēc nodokļiem būs [0–750] miljoni euro, kas pieaugs līdz [250–1 250] miljoniem euro 2017. gadā. PPK ir plānota [0,5–10] % 2016. gadā un [5–15] % 2017. gadā.

| (76) | Tiek prognozēts, ka bankas kapitāla rezerve būs aptuveni [2–6] miljardi euro 2014. gadā un [2–6] miljardi euro 2017. gadā, ņemot vērā 8 % prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu. Ņemot vērā IKI, kapitāla rezerve 2014. gadā būtu [3–8] miljardi euro, ja prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 % (un [3–8] miljardi euro, ja kapitāla slieksnis ir 5,5 %).

  8. tabula


  Bankas finanšu prognozes alternatīvajā bāzes scenārijā










  Galvenie finanšu rādītāji | 2014. gads
  Plāns | 2015. gads
  Plāns | 2016. gads
  Plāns | 2017. gads
  Plāns |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapitāls un RSA |
| — | 1. LPK rādītājs vai 1. LP rādītājs (%) |

(76)

Tiek prognozēts, ka bankas kapitāla rezerve būs aptuveni [2–6] miljardi euro 2014. gadā un [2–6] miljardi euro 2017. gadā, ņemot vērā 8 % prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu. Ņemot vērā IKI, kapitāla rezerve 2014. gadā būtu [3–8] miljardi euro, ja prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 % (un [3–8] miljardi euro, ja kapitāla slieksnis ir 5,5 %).

8. tabula

Bankas finanšu prognozes alternatīvajā bāzes scenārijā

Galvenie finanšu rādītāji

2014. gads

Plāns

2015. gads

Plāns

2016. gads

Plāns

2017. gads

Plāns

—   Kapitāls un RSA

—

1. LPK rādītājs vai 1. LP rādītājs (%)

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

| — | Kapitāla rezerve (miljonos euro) pret 8 % 1. LPK/1. LP |
| --- | --- |

—

Kapitāla rezerve (miljonos euro) pret 8 % 1. LPK/1. LP

[2 000–6 000]

[2 000–6 000]

[2 000–6 000]

[2 000–6 000]

| — | Kapitāla rezerve (miljonos euro) pret 8 % 1. LPK/1. LP, tostarp IKI pārvēršana |
| --- | --- |

—

Kapitāla rezerve (miljonos euro) pret 8 % 1. LPK/1. LP, tostarp IKI pārvēršana

[3 000–8 000]

[3 000–8 000]

[3 000–8 000]

[3 000–8 000]

| — | RSA (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

RSA (miljonos euro)

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[50 000–60 000]

—   Ienesīgums

| — | TPLS, atskaitot ASG izmaksas (%) |
| --- | --- |

—

TPLS, atskaitot ASG izmaksas (%)

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

| — | Izmaksu un ienākumu attiecība |
| --- | --- |

—

Izmaksu un ienākumu attiecība

[60–70 %]

[60–70 %]

[50–60 %]

[45–55 %]

| — | Peļņa pēc nodokļiem (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

Peļņa pēc nodokļiem (miljonos euro)

[0–750]

[0–750]

[0–750]

[250–1 250]

| — | PPK |
| --- | --- |

—

PPK

[nebūtiski]

[nebūtiski]

[0,5–10 %]

[5–15 %]

—   Finansējums

| — | AAN |
| --- | --- |

—

AAN

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

—   Citi

| — | Bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

Bruto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem (miljonos euro)

[70 000–80 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

| — | Kopējie aktīvi (miljonos euro) |
| --- | --- |

—

Kopējie aktīvi (miljonos euro)

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

Avots: bankas pārstrukturēšanas plāns un 2014. gada 11. februārī un 27. martā iesniegtie papildu materiāli.

2.6.3.   Nelabvēlīgais scenārijs

| (77) | Bankas iesniegtajā nelabvēlīgajā scenārijā ir paredzēts, ka Īrijas IKP palielināsies par 1 % 2014. gadā, 1,5 % 2015. gadā, 2,2 % 2016. gadā un 2,2 % 2017. gadā. Nodarbinātības līmeņa pieaugums ir atlikts līdz 2015. gadam, kad ir plānots, ka tas palielināsies par 0,5 %, 2016. gadā par 1 % un 2017. gadā par 1 %. Tiek prognozēts, ka mājokļu cenas palielināsies par 1,2 % 2014. gadā, 1,7 % 2015. gadā, 1,9 % 2016. gadā un 1,9 % 2017. gadā. Paredzams, ka Apvienotās Karalistes IKP palielināsies par 0,8 % 2014. gadā, 1 % 2015. gadā, 1,5 % 2016. gadā un 1,5 % 2017. gadā. |
| --- | --- |

(77)

Bankas iesniegtajā nelabvēlīgajā scenārijā ir paredzēts, ka Īrijas IKP palielināsies par 1 % 2014. gadā, 1,5 % 2015. gadā, 2,2 % 2016. gadā un 2,2 % 2017. gadā. Nodarbinātības līmeņa pieaugums ir atlikts līdz 2015. gadam, kad ir plānots, ka tas palielināsies par 0,5 %, 2016. gadā par 1 % un 2017. gadā par 1 %. Tiek prognozēts, ka mājokļu cenas palielināsies par 1,2 % 2014. gadā, 1,7 % 2015. gadā, 1,9 % 2016. gadā un 1,9 % 2017. gadā. Paredzams, ka Apvienotās Karalistes IKP palielināsies par 0,8 % 2014. gadā, 1 % 2015. gadā, 1,5 % 2016. gadā un 1,5 % 2017. gadā.

| (78) | Nelabvēlīgā scenārija pamatā ir stingrāki makroekonomikas pieņēmumi salīdzinājumā gan ar bāzes, gan alternatīvo bāzes scenāriju. Tomēr alternatīvā bāzes scenārija gadījumā ienesīgums un kapitāla rezerve ir mazāka nekā nelabvēlīgajā scenārijā, jo bankas finanšu prognožu pamatā esošie pieņēmumi attiecībā uz tās uzņēmējdarbības attīstību alternatīvajā bāzes scenārijā ir stingrāki nekā nelabvēlīgajā scenārijā. |
| --- | --- |

(78)

Nelabvēlīgā scenārija pamatā ir stingrāki makroekonomikas pieņēmumi salīdzinājumā gan ar bāzes, gan alternatīvo bāzes scenāriju. Tomēr alternatīvā bāzes scenārija gadījumā ienesīgums un kapitāla rezerve ir mazāka nekā nelabvēlīgajā scenārijā, jo bankas finanšu prognožu pamatā esošie pieņēmumi attiecībā uz tās uzņēmējdarbības attīstību alternatīvajā bāzes scenārijā ir stingrāki nekā nelabvēlīgajā scenārijā.

| (79) | Nelabvēlīgajā scenārijā ir prognozēts, ka bankas ienākumi no pamatdarbības palielināsies no [1–3] miljardiem 2014. gadā līdz [1–3] miljardiem 2017. gadā. Ir prognozēts, ka bankas pamatdarbības peļņa pirms rezervju izveides palielināsies no [0–1] miljarda euro 2014. gadā līdz [0,75–1,75] miljardiem euro 2017. gadā. Nelabvēlīgajā scenārijā ir paredzēts, ka banka atgūs ienesīgumu [2014.–2016.] gadā, kad peļņa pirms nodokļiem būs [0–750] miljoni euro. |
| --- | --- |

(79)

Nelabvēlīgajā scenārijā ir prognozēts, ka bankas ienākumi no pamatdarbības palielināsies no [1–3] miljardiem 2014. gadā līdz [1–3] miljardiem 2017. gadā. Ir prognozēts, ka bankas pamatdarbības peļņa pirms rezervju izveides palielināsies no [0–1] miljarda euro 2014. gadā līdz [0,75–1,75] miljardiem euro 2017. gadā. Nelabvēlīgajā scenārijā ir paredzēts, ka banka atgūs ienesīgumu [2014.–2016.] gadā, kad peļņa pirms nodokļiem būs [0–750] miljoni euro.

| (80) | Ir prognozēts, ka izmaksu un ienākumu attiecība uzlabosies no [60–70] % 2014. gadā līdz [45–55] % 2017. gadā. |
| --- | --- |

(80)

Ir prognozēts, ka izmaksu un ienākumu attiecība uzlabosies no [60–70] % 2014. gadā līdz [45–55] % 2017. gadā.

| (81) | Nelabvēlīgajā scenārijā ir prognozēts, ka bankas 1. LP rādītājs būs [10–20] % 2014. gadā, [10–20] % 2015. gadā, [10–20] % 2016. gadā un [10–20] % 2017. gadā. Tas nozīmētu, ka kapitāla rezerve būtu [3–8] miljardi euro 2014. gadā, [3–8] miljardi euro 2015. gadā, [3–8] miljardi euro 2016. gadā un [3–8] miljardi euro 2017. gadā, ņemot vērā 8 % prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(81)

Nelabvēlīgajā scenārijā ir prognozēts, ka bankas 1. LP rādītājs būs [10–20] % 2014. gadā, [10–20] % 2015. gadā, [10–20] % 2016. gadā un [10–20] % 2017. gadā. Tas nozīmētu, ka kapitāla rezerve būtu [3–8] miljardi euro 2014. gadā, [3–8] miljardi euro 2015. gadā, [3–8] miljardi euro 2016. gadā un [3–8] miljardi euro 2017. gadā, ņemot vērā 8 % prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu.

2.7.   ATMAKSAS GRAFIKS

| (82) | Pirms pārstrukturēšanas perioda beigām banka sāks atmaksāt valsts atbalstu, izmaksājot dividendes vai citādi, ar nosacījumu, ka tai ir vismaz 1–4 % kapitāla pārpalikums, kas pārsniedz minimālo 1. LP rādītāju (pēc noteikumu “Bāzele III” pilnīgas īstenošanas), ko 2016. gada 31. decembrī noteiks ĪCB. Atmaksātā summa būs vienāda ar pārpalikumu, kas pārsniedz minimālo 1. LP rādītāju, plus 1–4 %. |
| --- | --- |

(82)

Pirms pārstrukturēšanas perioda beigām banka sāks atmaksāt valsts atbalstu, izmaksājot dividendes vai citādi, ar nosacījumu, ka tai ir vismaz 1–4 % kapitāla pārpalikums, kas pārsniedz minimālo 1. LP rādītāju (pēc noteikumu “Bāzele III” pilnīgas īstenošanas), ko 2016. gada 31. decembrī noteiks ĪCB. Atmaksātā summa būs vienāda ar pārpalikumu, kas pārsniedz minimālo 1. LP rādītāju, plus 1–4 %.

| (83) | Lai veicinātu atmaksu, banka neveiks nekādus pasākumus, kas varētu izraisīt kapitāla aizplūšanu laikposmā līdz [..], ja vien [..]. |
| --- | --- |

(83)

Lai veicinātu atmaksu, banka neveiks nekādus pasākumus, kas varētu izraisīt kapitāla aizplūšanu laikposmā līdz [..], ja vien [..].

| (84) | Banka saglabā iespēju daļēji vai pilnībā pārvērst VPRFK priekšrocību akcijas par nominālo vērtību līdz 2014. gada 13. maijam un pēc tam par 125 % no parakstītās cenas pirms valsts izstāšanās (vai daļējas izstāšanās) vai izstāšanās laikā, kas notiek gadījumā, ja valsts iesaistās privātajā sektorā. |
| --- | --- |

(84)

Banka saglabā iespēju daļēji vai pilnībā pārvērst VPRFK priekšrocību akcijas par nominālo vērtību līdz 2014. gada 13. maijam un pēc tam par 125 % no parakstītās cenas pirms valsts izstāšanās (vai daļējas izstāšanās) vai izstāšanās laikā, kas notiek gadījumā, ja valsts iesaistās privātajā sektorā.

| (85) | Būtībā banka var jebkurā brīdī izmantot valsts IKI. Tomēr Īrija ir apņēmusies, ka banka neizpirks IKI, kamēr netiks publiskoti un atbilstoši noteikumiem apstiprināti ECB un Eiropas Banku iestādes (“EBI”) veiktā aktīvu kvalitātes pārskata/stresa testa (“AKP/ST”) rezultāti (52). |
| --- | --- |

(85)

Būtībā banka var jebkurā brīdī izmantot valsts IKI. Tomēr Īrija ir apņēmusies, ka banka neizpirks IKI, kamēr netiks publiskoti un atbilstoši noteikumiem apstiprināti ECB un Eiropas Banku iestādes (“EBI”) veiktā aktīvu kvalitātes pārskata/stresa testa (“AKP/ST”) rezultāti (52).

2.8.   ĪRIJAS IEROSINĀTĀS SAISTĪBAS

| (86) | Īrijas iestādes ir uzņēmušās vairākas saistības, kuras pārstrukturēšanas periodā pildīs banka. Šīs saistības attiecas uz:






  — | hipotēku un MVU aizdevumu portfeļu pārstrukturēšanu;






  — | kvantitatīvu pārstrukturēšanas mērķu sasniegšana/ilgtspējīgu risinājumu piedāvāšana, |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Īrijas iestādes ir uzņēmušās vairākas saistības, kuras pārstrukturēšanas periodā pildīs banka. Šīs saistības attiecas uz:

—

hipotēku un MVU aizdevumu portfeļu pārstrukturēšanu;

—

kvantitatīvu pārstrukturēšanas mērķu sasniegšana/ilgtspējīgu risinājumu piedāvāšana,

| — | optimālā pārstrukturēšanas varianta pamatā būs neto pašreizējās vērtības maksimizēšana, |
| --- | --- |

—

optimālā pārstrukturēšanas varianta pamatā būs neto pašreizējās vērtības maksimizēšana,

| — | jauni aizdevumi [..] ir ierobežoti līdz [..] [..]. un [..]. gadā. Jauni aizdevumi var pārsniegt ierobežojumus ar nosacījumu, ka aizdevumu kopējais beigu bruto atlikums nepārsniedz attiecīgi [..] [..]. gada beigās un [..] [..]. gada beigās, |
| --- | --- |

—

jauni aizdevumi [..] ir ierobežoti līdz [..] [..]. un [..]. gadā. Jauni aizdevumi var pārsniegt ierobežojumus ar nosacījumu, ka aizdevumu kopējais beigu bruto atlikums nepārsniedz attiecīgi [..] [..]. gada beigās un [..] [..]. gada beigās,

| — | valsts atbalsta atmaksāšanu (izmaksājot dividendes no 2016. gada, ja bankas kapitāla rādītājs pārsniedz prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu plus 1–4 %), |
| --- | --- |

—

valsts atbalsta atmaksāšanu (izmaksājot dividendes no 2016. gada, ja bankas kapitāla rādītājs pārsniedz prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu plus 1–4 %),

| — | iespējamā kapitāla instrumenti (IKI, 1,6 miljardu euro apmērā) netiks izpirkti, kamēr nebūs zināmi AKP/ST rezultāti, |
| --- | --- |

—

iespējamā kapitāla instrumenti (IKI, 1,6 miljardu euro apmērā) netiks izpirkti, kamēr nebūs zināmi AKP/ST rezultāti,

| — | izmaksu samazināšanu par [200–600] miljoniem euro līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar 2012. gadu un izdevumu un ienākumu attiecības samazināšanu attiecīgi līdz [45–65] % vai [50–70] %, ja IKP pieaugums ir zem 2 %, |
| --- | --- |

—

izmaksu samazināšanu par [200–600] miljoniem euro līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar 2012. gadu un izdevumu un ienākumu attiecības samazināšanu attiecīgi līdz [45–65] % vai [50–70] %, ja IKP pieaugums ir zem 2 %,

| — | ar Īrijas valsts obligācijām saistītu risku samazināšanu līdz [10–20] miljardiem euro, |
| --- | --- |

—

ar Īrijas valsts obligācijām saistītu risku samazināšanu līdz [10–20] miljardiem euro,

| — | saistībām rīcības jomā attiecībā uz iegādes ierobežošanu, mārketingu un reklāmu, un sponsorēšanu Īrijā, aizliegumu izmaksāt dividendes, aizliegumu izmaksāt pašreizējo instrumentu kuponus, |
| --- | --- |

—

saistībām rīcības jomā attiecībā uz iegādes ierobežošanu, mārketingu un reklāmu, un sponsorēšanu Īrijā, aizliegumu izmaksāt dividendes, aizliegumu izmaksāt pašreizējo instrumentu kuponus,

| — | pasākumiem konkurences veicināšanai Īrijas banku tirgū (“tirgus atvēršanas pasākumi”, kas ietver pakalpojumu paketi un klientu mobilitātes paketi), |
| --- | --- |

—

pasākumiem konkurences veicināšanai Īrijas banku tirgū (“tirgus atvēršanas pasākumi”, kas ietver pakalpojumu paketi un klientu mobilitātes paketi),

| — | uzraudzības pilnvarnieka iecelšanu šo saistību izpildes kontrolēšanai. |
| --- | --- |

—

uzraudzības pilnvarnieka iecelšanu šo saistību izpildes kontrolēšanai.

| (87) | Īrija ir apņēmusies nodrošināt, ka 2012. gada 28. septembrī iesniegtais un papildinātais pārstrukturēšanas plāns tiks īstenots pilnībā, tostarp pielikumā sīki izklāstītās saistības. |
| --- | --- |

(87)

Īrija ir apņēmusies nodrošināt, ka 2012. gada 28. septembrī iesniegtais un papildinātais pārstrukturēšanas plāns tiks īstenots pilnībā, tostarp pielikumā sīki izklāstītās saistības.

3.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU ATTIECĪBĀ UZ EBS

| (88) | Īrijas iestādes 2010. gada 31. maijā iesniedza EBS pārstrukturēšanas plānu. Komisija sāka padziļinātu izmeklēšanu, jo bija bažas par pārstrukturēšanas plāna saderību ar iekšējo tirgu. Konkrēti, Komisija pauda bažas par to, vai:






  i) | pārstrukturēšanas plāns bija piemērots EBS ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai; |
| --- | --- | --- |

(88)

Īrijas iestādes 2010. gada 31. maijā iesniedza EBS pārstrukturēšanas plānu. Komisija sāka padziļinātu izmeklēšanu, jo bija bažas par pārstrukturēšanas plāna saderību ar iekšējo tirgu. Konkrēti, Komisija pauda bažas par to, vai:

i)

pārstrukturēšanas plāns bija piemērots EBS ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai;

| ii) | atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam; |
| --- | --- |

ii)

atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam;

| iii) | tika īstenoti pietiekami pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

iii)

tika īstenoti pietiekami pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus.

| (89) | Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā norādītās finanšu prognozes bija pretrunīgas, un nebija pietiekamas informācijas par makroekonomikas pieņēmumiem nelabvēlīgajā scenārijā. Turklāt Komisija apšaubīja EBS aprēķinu pamatā esošos pieņēmumus attiecībā uz hipotēku kredītu attīstību Īrijā vidējā termiņā. Komisija arī lūdza papildu skaidrojumus par EBS pieņēmumiem attiecībā uz korporatīvo noguldījumu tirgu. Komisija uzskatīja, ka EBS pārstrukturēšanas plānā bija par zemu novērtēts hipotekāro kredītu vērtības samazinājums noteiktā laikposmā un nebija rūpīgas analīzes attiecībā uz likvidācijā esoša komercaizdevumu portfeļa vērtības samazināšanos. Visbeidzot, Komisija pauda bažas par EBS izdevumu un ienākumu attiecības un liela apjoma finansējuma izmaksu aprēķiniem vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(89)

Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā norādītās finanšu prognozes bija pretrunīgas, un nebija pietiekamas informācijas par makroekonomikas pieņēmumiem nelabvēlīgajā scenārijā. Turklāt Komisija apšaubīja EBS aprēķinu pamatā esošos pieņēmumus attiecībā uz hipotēku kredītu attīstību Īrijā vidējā termiņā. Komisija arī lūdza papildu skaidrojumus par EBS pieņēmumiem attiecībā uz korporatīvo noguldījumu tirgu. Komisija uzskatīja, ka EBS pārstrukturēšanas plānā bija par zemu novērtēts hipotekāro kredītu vērtības samazinājums noteiktā laikposmā un nebija rūpīgas analīzes attiecībā uz likvidācijā esoša komercaizdevumu portfeļa vērtības samazināšanos. Visbeidzot, Komisija pauda bažas par EBS izdevumu un ienākumu attiecības un liela apjoma finansējuma izmaksu aprēķiniem vidējā termiņā.

| (90) | Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam Komisija konstatēja, ka tai ir nepietiekama informācija, lai secinātu, vai šī prasība tiks izpildīta, ņemot vērā neatbilstības starp rekapitalizācijas mērķi un prognozēm pārstrukturēšanas plānā, kurā ir noteikts, ka EBS lielā mērā pārsniedz prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam Komisija konstatēja, ka tai ir nepietiekama informācija, lai secinātu, vai šī prasība tiks izpildīta, ņemot vērā neatbilstības starp rekapitalizācijas mērķi un prognozēm pārstrukturēšanas plānā, kurā ir noteikts, ka EBS lielā mērā pārsniedz prasību attiecībā uz minimālo pašu kapitālu.

| (91) | Visbeidzot, Komisija pauda bažas par to, vai plānā paredzētie pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pietiekami. Jo īpaši Komisija kritizēja to, ka piedāvātais bilances samazinājums bija daudz nebūtiskāks, nekā Komisija parasti gaida no bankas, kas ir saņēmusi tik liela apmēra atbalstu gan absolūtā, gan riska svērto aktīvu izteiksmē. |
| --- | --- |

(91)

Visbeidzot, Komisija pauda bažas par to, vai plānā paredzētie pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pietiekami. Jo īpaši Komisija kritizēja to, ka piedāvātais bilances samazinājums bija daudz nebūtiskāks, nekā Komisija parasti gaida no bankas, kas ir saņēmusi tik liela apmēra atbalstu gan absolūtā, gan riska svērto aktīvu izteiksmē.

| (92) | Komisija saņēma piezīmes no EBS, kas sniedza papildu materiālus, lai atbalstītu pārstrukturēšanas plānu. Turklāt piezīmes iesniedza divas ieinteresētās personas, kas lielā mērā apstiprināja Komisijas bažas par konkurences izkropļojumu ierobežošanai un sloga sadalei paredzēto pasākumu piemērotību. Īrija nesniedza nekādas piezīmes. |
| --- | --- |

(92)

Komisija saņēma piezīmes no EBS, kas sniedza papildu materiālus, lai atbalstītu pārstrukturēšanas plānu. Turklāt piezīmes iesniedza divas ieinteresētās personas, kas lielā mērā apstiprināja Komisijas bažas par konkurences izkropļojumu ierobežošanai un sloga sadalei paredzēto pasākumu piemērotību. Īrija nesniedza nekādas piezīmes.

| (93) | EBS apvienojās ar AIB 2011. gada jūlijā un kļuva par pilnībā integrētu bankas meitasuzņēmumu. Līdz ar to EBS beidza savu neatkarīgo pastāvēšanu. Tāpēc lēmums par procedūras sākšanu, kas attiecās uz EBS kā neatkarīgu struktūru, kļuva nederīgs, un Komisija nolēma neturpināt šo procedūru. Turklāt, tā kā EBS un divu ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes attiecas uz konkurences izkropļojumu ierobežošanai un sloga sadalei paredzētajiem pasākumiem saskaņā ar iesniegto EBS pārstrukturēšanas plānu, kas vairs netiks īstenots, šīs piezīmes nav attiecināmas uz iesniegto bankas (AIB un EBS apvienotā struktūra) pārstrukturēšanas plānu, tāpēc Komisijai nav pamata tās pārbaudīt šajā lēmumā. Tā vietā šā lēmuma 5.2. iedaļā Komisija pārbauda sākotnēji par labu EBS piešķirto atbalsta pasākumu, sākotnēji par labu AIB piešķirto pasākumu un par labu bankai piešķirto pasākumu saderību, ņemot vērā iesniegto bankas pārstrukturēšanas plānu, tostarp bankas dzīvotspēju, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences izkropļojumu ierobežošanai paredzēto pasākumu piemērotību. |
| --- | --- |

(93)

EBS apvienojās ar AIB 2011. gada jūlijā un kļuva par pilnībā integrētu bankas meitasuzņēmumu. Līdz ar to EBS beidza savu neatkarīgo pastāvēšanu. Tāpēc lēmums par procedūras sākšanu, kas attiecās uz EBS kā neatkarīgu struktūru, kļuva nederīgs, un Komisija nolēma neturpināt šo procedūru. Turklāt, tā kā EBS un divu ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes attiecas uz konkurences izkropļojumu ierobežošanai un sloga sadalei paredzētajiem pasākumiem saskaņā ar iesniegto EBS pārstrukturēšanas plānu, kas vairs netiks īstenots, šīs piezīmes nav attiecināmas uz iesniegto bankas (AIB un EBS apvienotā struktūra) pārstrukturēšanas plānu, tāpēc Komisijai nav pamata tās pārbaudīt šajā lēmumā. Tā vietā šā lēmuma 5.2. iedaļā Komisija pārbauda sākotnēji par labu EBS piešķirto atbalsta pasākumu, sākotnēji par labu AIB piešķirto pasākumu un par labu bankai piešķirto pasākumu saderību, ņemot vērā iesniegto bankas pārstrukturēšanas plānu, tostarp bankas dzīvotspēju, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences izkropļojumu ierobežošanai paredzēto pasākumu piemērotību.

4.   ĪRIJAS IESTĀŽU NOSTĀJA

| (94) | Īrija piekrīt, ka pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, un uzskata, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo tie ir vajadzīgi, lai novērstu nopietnus traucējumus Īrijas tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

(94)

Īrija piekrīt, ka pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, un uzskata, ka pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo tie ir vajadzīgi, lai novērstu nopietnus traucējumus Īrijas tautsaimniecībā.

| (95) | Kā aprakstīts šā lēmuma 2. iedaļas 7. punktā, Īrija ir uzņēmusies vairākas saistības, kas ir sīkāk izklāstītas pielikumā. |
| --- | --- |

(95)

Kā aprakstīts šā lēmuma 2. iedaļas 7. punktā, Īrija ir uzņēmusies vairākas saistības, kas ir sīkāk izklāstītas pielikumā.

5.   NOVĒRTĒJUMS

5.1.   VALSTS ATBALSTA PASTĀVĒŠANA

| (96) | Vispirms Komisijai ir jānovērtē, vai atbalsta saņēmējiem piešķirtie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Saskaņā ar šo noteikumu valsts atbalsts ir jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(96)

Vispirms Komisijai ir jānovērtē, vai atbalsta saņēmējiem piešķirtie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Saskaņā ar šo noteikumu valsts atbalsts ir jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (97) | Lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) pasākumam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam ir jādod priekšrocība tā saņēmējam; iii) šai priekšrocībai ir jābūt selektīvai; un iv) atbalstam ir jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, tiem visiem ir jābūt izpildītiem, pirms pasākums tiek raksturots kā valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(97)

Lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) pasākumam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam ir jādod priekšrocība tā saņēmējam; iii) šai priekšrocībai ir jābūt selektīvai; un iv) atbalstam ir jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, tiem visiem ir jābūt izpildītiem, pirms pasākums tiek raksturots kā valsts atbalsts.

| (98) | Komisija jau iepriekšējos lēmumos (53) noteica, ka Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir izpildīti visos 3. tabulā minētajos pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu gadījumos un ka tāpēc šie pasākumi ir uzskatāmi par atbalstu šā noteikuma izpratnē. Komisija vēl aizvien tā uzskata un norāda, ka aprēķinātā kopējā rekapitalizācijas summa un atbalsta summa samazinātas vērtības aktīviem ir 22,475 miljardi euro. Summā ir iekļauta AIB un EBS, kā arī apvienotās struktūras rekapitalizācija 20,775 miljardu euro apmērā un atbalsts AIB un EBS samazinātas vērtības aktīviem 1,7 miljardu euro apmērā (aplēstā summa). Turklāt Komisija ir ņēmusi vērā par labu AIB un EBS izsniegtās garantijas (54). |
| --- | --- |

(98)

Komisija jau iepriekšējos lēmumos (53) noteica, ka Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir izpildīti visos 3. tabulā minētajos pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu gadījumos un ka tāpēc šie pasākumi ir uzskatāmi par atbalstu šā noteikuma izpratnē. Komisija vēl aizvien tā uzskata un norāda, ka aprēķinātā kopējā rekapitalizācijas summa un atbalsta summa samazinātas vērtības aktīviem ir 22,475 miljardi euro. Summā ir iekļauta AIB un EBS, kā arī apvienotās struktūras rekapitalizācija 20,775 miljardu euro apmērā un atbalsts AIB un EBS samazinātas vērtības aktīviem 1,7 miljardu euro apmērā (aplēstā summa). Turklāt Komisija ir ņēmusi vērā par labu AIB un EBS izsniegtās garantijas (54).

| (99) | Turklāt Komisija uzskata, ka 2009. gada priekšrocību akciju izpirkšana (pirms vai pēc to aktivēšanas) un tai sekojoša tādas pašas summas iepludināšana parasto akciju veidā nav uzskatāma par jaunu atbalstu. Komisija jau ir apstiprinājusi šo pasākumu Lēmumos lietā N 241/09 un lietā SA.32891 (N 553/10). |
| --- | --- |

(99)

Turklāt Komisija uzskata, ka 2009. gada priekšrocību akciju izpirkšana (pirms vai pēc to aktivēšanas) un tai sekojoša tādas pašas summas iepludināšana parasto akciju veidā nav uzskatāma par jaunu atbalstu. Komisija jau ir apstiprinājusi šo pasākumu Lēmumos lietā N 241/09 un lietā SA.32891 (N 553/10).

5.2.   SADERĪBA

5.2.1.   Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana

| (100) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka valsts atbalsts var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas ir piešķirts, lai “novērstu nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā.” |
| --- | --- |

(100)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka valsts atbalsts var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas ir piešķirts, lai “novērstu nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā.”

| (101) | Kaut arī kopš 2013. gada tika novērota lēna ekonomikas atlabšana, Komisija vēl aizvien uzskata, ka joprojām tiek izpildītas prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā pastāvošo stresu finanšu tirgos. Komisija 2013. gada jūlijā apstiprināja šo uzskatu, pieņemot Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (55). |
| --- | --- |

(101)

Kaut arī kopš 2013. gada tika novērota lēna ekonomikas atlabšana, Komisija vēl aizvien uzskata, ka joprojām tiek izpildītas prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā pastāvošo stresu finanšu tirgos. Komisija 2013. gada jūlijā apstiprināja šo uzskatu, pieņemot Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (55).

| (102) | ĪCB jau iepriekš ir apstiprinājusi, ka bankai ir sistēmiska nozīme Īrijas finanšu tirgū (56). Bez piešķirtā atbalsta pārstrukturēšanai uzraudzības iestāde varēja slēgt banku vai AIB un EBS pirms apvienošanās, jo tika pārkāpta prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(102)

ĪCB jau iepriekš ir apstiprinājusi, ka bankai ir sistēmiska nozīme Īrijas finanšu tirgū (56). Bez piešķirtā atbalsta pārstrukturēšanai uzraudzības iestāde varēja slēgt banku vai AIB un EBS pirms apvienošanās, jo tika pārkāpta prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu.

5.2.2.   Saderīguma novērtējums

| (103) | Visi pasākumi, kas identificēti kā valsts atbalsts, ir sniegti saistībā ar bankas (apvienotās struktūras) pārstrukturēšanu. Paziņojumā par pārstrukturēšanu ir izklāstīti noteikumi pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai finanšu iestādēm pašreizējās krīzes apstākļos. Saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanu, lai finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējās finanšu krīzes apstākļos būtu saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai ir i) jāpalīdz atjaunot bankas dzīvotspēju, ii) jāietver pietiekams atbalsta saņēmēja paša ieguldījums (sloga dalīšana) un jānodrošina, lai atbalsts būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, un iii) jāietver pietiekami pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(103)

Visi pasākumi, kas identificēti kā valsts atbalsts, ir sniegti saistībā ar bankas (apvienotās struktūras) pārstrukturēšanu. Paziņojumā par pārstrukturēšanu ir izklāstīti noteikumi pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai finanšu iestādēm pašreizējās krīzes apstākļos. Saskaņā ar paziņojumu par pārstrukturēšanu, lai finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējās finanšu krīzes apstākļos būtu saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai ir i) jāpalīdz atjaunot bankas dzīvotspēju, ii) jāietver pietiekams atbalsta saņēmēja paša ieguldījums (sloga dalīšana) un jānodrošina, lai atbalsts būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, un iii) jāietver pietiekami pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

| (104) | Saderīguma novērtējumā Komisija pamatojas uz bankas piedāvāto alternatīvo bāzes scenāriju, kura pamatā ir piesardzīgāki pieņēmumi nekā bāzes scenārijā. |
| --- | --- |

(104)

Saderīguma novērtējumā Komisija pamatojas uz bankas piedāvāto alternatīvo bāzes scenāriju, kura pamatā ir piesardzīgāki pieņēmumi nekā bāzes scenārijā.

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (105) | Kā Komisija ir norādījusi paziņojumā par pārstrukturēšanu, dalībvalstīm ir jāiesniedz visaptverošs pārstrukturēšanas plāns, kurā ir paskaidrots, kā saprātīgā laikposmā, bet ne ilgākā kā piecos gados, tiks atjaunota struktūras ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta. Saskaņā ar paziņojuma par pārstrukturēšanu 13. punktu ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka pašas spēkiem spēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Lai banka to varētu izdarīt, tai ir jāspēj segt visas savas izmaksas un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Paziņojuma par pārstrukturēšanu 14. punktā ir noteikts, ka, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, saņemtais valsts atbalsts ir vai nu jāatmaksā noteiktā laikā, vai jāatlīdzina saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka tiek izbeigts jebkāda veida papildu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(105)

Kā Komisija ir norādījusi paziņojumā par pārstrukturēšanu, dalībvalstīm ir jāiesniedz visaptverošs pārstrukturēšanas plāns, kurā ir paskaidrots, kā saprātīgā laikposmā, bet ne ilgākā kā piecos gados, tiks atjaunota struktūras ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta. Saskaņā ar paziņojuma par pārstrukturēšanu 13. punktu ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka pašas spēkiem spēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Lai banka to varētu izdarīt, tai ir jāspēj segt visas savas izmaksas un, ievērojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Paziņojuma par pārstrukturēšanu 14. punktā ir noteikts, ka, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, saņemtais valsts atbalsts ir vai nu jāatmaksā noteiktā laikā, vai jāatlīdzina saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka tiek izbeigts jebkāda veida papildu valsts atbalsts.

| (106) | Īrijas iestādes ir iesniegušas pārstrukturēšanas plānu, kurā ir izklāstīta bankas stratēģa atgūt dzīvotspēju bez papildu valsts atbalsta, pievēršoties i) bankas pārveidei mazākā iestādē, kas koncentrējas uz Īriju, ar uzlabotu finansējuma profilu; ii) uzlabotam ienesīguma līmenim, pastiprinot TPLS, izmaksu samazināšanas pasākumiem un pakāpeniskai ar vērtības samazināšanos saistīto izmaksu samazināšanai, un iii) stabilas kapitāla rezerves uzturēšanai. |
| --- | --- |

(106)

Īrijas iestādes ir iesniegušas pārstrukturēšanas plānu, kurā ir izklāstīta bankas stratēģa atgūt dzīvotspēju bez papildu valsts atbalsta, pievēršoties i) bankas pārveidei mazākā iestādē, kas koncentrējas uz Īriju, ar uzlabotu finansējuma profilu; ii) uzlabotam ienesīguma līmenim, pastiprinot TPLS, izmaksu samazināšanas pasākumiem un pakāpeniskai ar vērtības samazināšanos saistīto izmaksu samazināšanai, un iii) stabilas kapitāla rezerves uzturēšanai.

i)   Mazāka iestāde, kas koncentrējas uz Īriju, ar uzlabotu finansējuma profilu

| (107) | Banka jau ir veikusi pārstrukturēšanas pasākumus ar tālejošu ietekmi, kas ir būtiski samazinājuši bilanci salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni, ko izraisīja nekontrolēta izaugsme (118 miljardi euro 2013. gadā salīdzinājumā ar 136,7 miljardiem euro 2011. gadā) (57). Samazinājums galvenokārt tika panākts, realizējot ārvalstu uzņēmumus, nododot “augsta riska īpašumu” aktīvus VAPA un samazinot citu aktīvu īpatsvaru (58). Tādējādi bankas pašreizējie riski īpašumu un celtniecības nozarē ir samazināti, un ir plānots vēl lielāks samazinājums salīdzinošā izteiksmē līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Komisija uzskata, ka jaunā stratēģija ir piesardzīga un atbilstoša pēckrīzes apstākļiem. Banka ir apņēmusies samazināt aizdevumus līdz [..], lai liktu pamatu piesardzīgākai uzņēmējdarbības stratēģijai. |
| --- | --- |

(107)

Banka jau ir veikusi pārstrukturēšanas pasākumus ar tālejošu ietekmi, kas ir būtiski samazinājuši bilanci salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni, ko izraisīja nekontrolēta izaugsme (118 miljardi euro 2013. gadā salīdzinājumā ar 136,7 miljardiem euro 2011. gadā) (57). Samazinājums galvenokārt tika panākts, realizējot ārvalstu uzņēmumus, nododot “augsta riska īpašumu” aktīvus VAPA un samazinot citu aktīvu īpatsvaru (58). Tādējādi bankas pašreizējie riski īpašumu un celtniecības nozarē ir samazināti, un ir plānots vēl lielāks samazinājums salīdzinošā izteiksmē līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Komisija uzskata, ka jaunā stratēģija ir piesardzīga un atbilstoša pēckrīzes apstākļiem. Banka ir apņēmusies samazināt aizdevumus līdz [..], lai liktu pamatu piesardzīgākai uzņēmējdarbības stratēģijai.

| (108) | Banka arī stiprina savu atgriešanos pie konservatīvāka tradicionāla bankas darbības modeļa, kurā tā savu aizdevumu portfeli finansēs galvenokārt no klientu noguldījumiem, bet saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju prognozētā AAN pārstrukturēšanas perioda beigās būs zem [95–120] %. Šis mērķis ir vērienīga un veiksmīgi īstenota saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanas plāna un salīdzinoši piesardzīgu pieņēmumu par noguldījumu apmēru izmaiņām rezultāts. Komisija atzīmē, ka pozitīvi ir tas, ka saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju banka prognozē nebūt pārlieku atkarīga no liela apjoma finansējuma un institucionālā finansējuma avotiem, piemēram, ECB finansējuma. |
| --- | --- |

(108)

Banka arī stiprina savu atgriešanos pie konservatīvāka tradicionāla bankas darbības modeļa, kurā tā savu aizdevumu portfeli finansēs galvenokārt no klientu noguldījumiem, bet saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju prognozētā AAN pārstrukturēšanas perioda beigās būs zem [95–120] %. Šis mērķis ir vērienīga un veiksmīgi īstenota saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanas plāna un salīdzinoši piesardzīgu pieņēmumu par noguldījumu apmēru izmaiņām rezultāts. Komisija atzīmē, ka pozitīvi ir tas, ka saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju banka prognozē nebūt pārlieku atkarīga no liela apjoma finansējuma un institucionālā finansējuma avotiem, piemēram, ECB finansējuma.

ii)   Uzlabots ienesīguma līmenis

| (109) | Lai atgūtu ienesīgumu, plānā ir paredzēts piemērots plānotu pasākumu kopums. Jaunie aizdevumi tiks izsniegti ar augstākām procentu likmēm. Turklāt pēc iespējas tiks uzlabota (iepriekš izsniegto) aizdevumu un noguldījumu cenu noteikšana. Šie pasākumi kopā ar ASG shēmas garantiju maksājumu pārtraukšanu ļaus bankai pakāpeniski atjaunot tās TPLS. |
| --- | --- |

(109)

Lai atgūtu ienesīgumu, plānā ir paredzēts piemērots plānotu pasākumu kopums. Jaunie aizdevumi tiks izsniegti ar augstākām procentu likmēm. Turklāt pēc iespējas tiks uzlabota (iepriekš izsniegto) aizdevumu un noguldījumu cenu noteikšana. Šie pasākumi kopā ar ASG shēmas garantiju maksājumu pārtraukšanu ļaus bankai pakāpeniski atjaunot tās TPLS.

| (110) | Turklāt bankas plānotie pasākumi, jo īpaši darba attiecību izbeigšanas programma (59) un atalgojuma un piemaksu pārskatīšana, lai samazinātu bankas pamatdarbības izmaksas (par [200–600] miljoniem euro līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar 2012. gada līmeni), ļaus bankai sasniegt ilgtspējīgāku pamatdarbības izmaksu bāzi, ņemot vērā bankas izredzes/iespējas gūt ieņēmumus. Šie pasākumi apvienojumā ar plānoto ienākumu pieaugumu palīdzēs bankai būtiski uzlabot tās izdevumu un ienākumu attiecību (prognozēta [45–55] % 2017. gadā salīdzinājumā ar 123 % 2012. gadā). Saistībā ar šo Komisija atzinīgi vērtē Īrijas apņemšanos samazināt bankas pamatdarbības izmaksas par [200–600] miljoniem euro līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar 2012. gadu un apņemšanos, ka izdevumu un ienākumu attiecība nepārsniegs [45–65] % (izņemot, ja IKP pieaugums būs zem 2 %; tādā gadījumā izdevumu un ienākumu attiecība nepārsniegs [50–70] %). |
| --- | --- |

(110)

Turklāt bankas plānotie pasākumi, jo īpaši darba attiecību izbeigšanas programma (59) un atalgojuma un piemaksu pārskatīšana, lai samazinātu bankas pamatdarbības izmaksas (par [200–600] miljoniem euro līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar 2012. gada līmeni), ļaus bankai sasniegt ilgtspējīgāku pamatdarbības izmaksu bāzi, ņemot vērā bankas izredzes/iespējas gūt ieņēmumus. Šie pasākumi apvienojumā ar plānoto ienākumu pieaugumu palīdzēs bankai būtiski uzlabot tās izdevumu un ienākumu attiecību (prognozēta [45–55] % 2017. gadā salīdzinājumā ar 123 % 2012. gadā). Saistībā ar šo Komisija atzinīgi vērtē Īrijas apņemšanos samazināt bankas pamatdarbības izmaksas par [200–600] miljoniem euro līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar 2012. gadu un apņemšanos, ka izdevumu un ienākumu attiecība nepārsniegs [45–65] % (izņemot, ja IKP pieaugums būs zem 2 %; tādā gadījumā izdevumu un ienākumu attiecība nepārsniegs [50–70] %).

| (111) | Saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju banka prognozē pakāpenisku vērtības samazināšanās izmaksu samazināšanu pārstrukturēšanas periodā. Šī samazināšanās tendence ir uzskatāma par atbilstošu, jo i) līdz ar gaidāmo Īrijas ekonomikas atveseļošanos vajadzētu samazināties tādu jaunu aizdevumu skaita pieaugumam, kuru kredītsaistības netiek pildītas, ii) prognozētajam mājokļa cenu pieaugumam vajadzētu ierobežot lielos zaudējumus, kas saistīti ar hipotekārajiem kredītiem, un iii) bankas pastiprinātajai aizdevumu pārvaldībai (60) vajadzētu paātrināt/uzlabot aizdevumu atgūšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu. Saistībā ar šo Komisija atzinīgi vērtē Īrijas apņemšanos attiecībā uz bankas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem pārstrukturēšanas mērķiem, kas attiecas uz MVU un hipotekāro kredītu portfeli. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju banka prognozē pakāpenisku vērtības samazināšanās izmaksu samazināšanu pārstrukturēšanas periodā. Šī samazināšanās tendence ir uzskatāma par atbilstošu, jo i) līdz ar gaidāmo Īrijas ekonomikas atveseļošanos vajadzētu samazināties tādu jaunu aizdevumu skaita pieaugumam, kuru kredītsaistības netiek pildītas, ii) prognozētajam mājokļa cenu pieaugumam vajadzētu ierobežot lielos zaudējumus, kas saistīti ar hipotekārajiem kredītiem, un iii) bankas pastiprinātajai aizdevumu pārvaldībai (60) vajadzētu paātrināt/uzlabot aizdevumu atgūšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu. Saistībā ar šo Komisija atzinīgi vērtē Īrijas apņemšanos attiecībā uz bankas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem pārstrukturēšanas mērķiem, kas attiecas uz MVU un hipotekāro kredītu portfeli.

| (112) | Saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju banka neatgūs ienesīgumu līdz 2016. gadam. Neskatoties uz vērtības samazināšanās izmaksu ietekmi, bankas ienesīgums ir strukturāli vājš lielā mantoto zema ienesīguma aktīvu (neizdevīgās hipotēkas un VAPA obligācijas) portfeļa dēļ. Tāpēc PPK paliks zema līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, sasniedzot tikai [5–15] % 2017. gadā. Tomēr Komisija uzskata, ka banka rīkojas pareizi, lai nākotnē sasniegtu konkurētspējīgāku PPK līmeni/ienesīgumu, jo jaunie aizdevumi ar lielāku drošības rezervi un pārcenotie (iepriekš izsniegtie) aizdevumi pakāpeniski kompensēs šķēršļus ienesīgumam, ko rada mantotie zema ienesīguma aktīvi. Tāpēc paredzams, ka ienesīgums pakāpeniski uzlabosies. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju banka neatgūs ienesīgumu līdz 2016. gadam. Neskatoties uz vērtības samazināšanās izmaksu ietekmi, bankas ienesīgums ir strukturāli vājš lielā mantoto zema ienesīguma aktīvu (neizdevīgās hipotēkas un VAPA obligācijas) portfeļa dēļ. Tāpēc PPK paliks zema līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, sasniedzot tikai [5–15] % 2017. gadā. Tomēr Komisija uzskata, ka banka rīkojas pareizi, lai nākotnē sasniegtu konkurētspējīgāku PPK līmeni/ienesīgumu, jo jaunie aizdevumi ar lielāku drošības rezervi un pārcenotie (iepriekš izsniegtie) aizdevumi pakāpeniski kompensēs šķēršļus ienesīgumam, ko rada mantotie zema ienesīguma aktīvi. Tāpēc paredzams, ka ienesīgums pakāpeniski uzlabosies.

iii)   Stabila kapitāla rezerve

| (113) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka pozitīvi ir tas, ka banka ir ar kapitālu labi nodrošināta iestāde, kurai līdz pārstrukturēšanas perioda beigām ir pietiekama kapitāla rezerve. Saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju bankas kapitāla rezerve 2017. gadā būs [2–6] miljardi euro, ja prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 % (un [3–8] miljardi euro, ja slieksnis ir 5,5 %), kas ļautu bankai segt papildu zaudējumus, ja Īrijas ekonomikas atveseļošanās būtu lēnāka nekā prognozēts. Turklāt bankai ir pieejami IKI 1,6 miljardu euro apmērā, lai vajadzības gadījumā stiprinātu savu kapitāla bāzi. Saistībā ar šo Īrija ir apņēmusies, ka banka neizpirks IKI, kamēr nebūs publiskoti AKP/ST rezultāti. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka pozitīvi ir tas, ka banka ir ar kapitālu labi nodrošināta iestāde, kurai līdz pārstrukturēšanas perioda beigām ir pietiekama kapitāla rezerve. Saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju bankas kapitāla rezerve 2017. gadā būs [2–6] miljardi euro, ja prasība attiecībā uz minimālo pašu kapitālu ir 8 % (un [3–8] miljardi euro, ja slieksnis ir 5,5 %), kas ļautu bankai segt papildu zaudējumus, ja Īrijas ekonomikas atveseļošanās būtu lēnāka nekā prognozēts. Turklāt bankai ir pieejami IKI 1,6 miljardu euro apmērā, lai vajadzības gadījumā stiprinātu savu kapitāla bāzi. Saistībā ar šo Īrija ir apņēmusies, ka banka neizpirks IKI, kamēr nebūs publiskoti AKP/ST rezultāti.

| (114) | Komisija atzīmē, ka banka plāno izpirkt 2009. gada priekšrocību akcijas (61) līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Līdz 2014. gada 13. maijam izpirkšana notiek par nominālo vērtību, bet pēc tam vērtība tiek palielināta par 25 %. Ir paredzēts, ka priekšrocību akcijas tiks atpirktas par labu valstij, kas tādu pašu summu uzreiz iegulda bankas pašu kapitāla (parasto akciju) veidā. Tādējādi bankas bilances apmērs nemainīsies. Tomēr uzlabosies bankas kapitāla struktūra saskaņā ar jaunajiem noteikumiem “Bāzele III” (62). Turklāt, veicot šo darbību, valsts daļa bankā, kas pašlaik ir 99,8 %, palielināsies minimāli. |
| --- | --- |

(114)

Komisija atzīmē, ka banka plāno izpirkt 2009. gada priekšrocību akcijas (61) līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Līdz 2014. gada 13. maijam izpirkšana notiek par nominālo vērtību, bet pēc tam vērtība tiek palielināta par 25 %. Ir paredzēts, ka priekšrocību akcijas tiks atpirktas par labu valstij, kas tādu pašu summu uzreiz iegulda bankas pašu kapitāla (parasto akciju) veidā. Tādējādi bankas bilances apmērs nemainīsies. Tomēr uzlabosies bankas kapitāla struktūra saskaņā ar jaunajiem noteikumiem “Bāzele III” (62). Turklāt, veicot šo darbību, valsts daļa bankā, kas pašlaik ir 99,8 %, palielināsies minimāli.

iv)   Secinājums

| (115) | Jau īstenotās AIB iniciatīvas (t. i., saistību un aktīvu īpatsvara samazināšana, izmaksu samazināšana, uzlabots finansējuma profils) apvienojumā ar tām, kas ir plānotas pārstrukturēšanas periodā, lai atjaunotu ienesīgumu (t. i., jauni aizdevumi par augstāku cenu/iepriekš izsniegto aizdevumu un depozītu pārcenošana, ar darbiniekiem saistīto izmaksu turpmāka samazināšana un pastiprināta aizdevumu pārvaldība (63)), ir piemērotas, ņemot vērā bankas finansiālo grūtību veidu (64). |
| --- | --- |

(115)

Jau īstenotās AIB iniciatīvas (t. i., saistību un aktīvu īpatsvara samazināšana, izmaksu samazināšana, uzlabots finansējuma profils) apvienojumā ar tām, kas ir plānotas pārstrukturēšanas periodā, lai atjaunotu ienesīgumu (t. i., jauni aizdevumi par augstāku cenu/iepriekš izsniegto aizdevumu un depozītu pārcenošana, ar darbiniekiem saistīto izmaksu turpmāka samazināšana un pastiprināta aizdevumu pārvaldība (63)), ir piemērotas, ņemot vērā bankas finansiālo grūtību veidu (64).

| (116) | Attiecīgi pārstrukturēšanas plānā ir pārliecinoši izklāstīta pareizā stratēģija bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanai. Iepriekš aprakstīto darbību kopums šķiet piemērots bankas turpmākas dzīvotspējas nodrošināšanai bez papildu valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(116)

Attiecīgi pārstrukturēšanas plānā ir pārliecinoši izklāstīta pareizā stratēģija bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanai. Iepriekš aprakstīto darbību kopums šķiet piemērots bankas turpmākas dzīvotspējas nodrošināšanai bez papildu valsts atbalsta.

| (117) | Tomēr bankas ienesīguma atgūšana varētu ievilkties līdz pārstrukturēšanas perioda beigām bankas mantoto zema ienesīguma aktīvu dēļ. Tāpēc saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju bankas PPK paliek salīdzinoši zemā līmenī pat pārstrukturēšanas perioda beigās, taču ar mērenu pieauguma tendenci. |
| --- | --- |

(117)

Tomēr bankas ienesīguma atgūšana varētu ievilkties līdz pārstrukturēšanas perioda beigām bankas mantoto zema ienesīguma aktīvu dēļ. Tāpēc saskaņā ar alternatīvo bāzes scenāriju bankas PPK paliek salīdzinoši zemā līmenī pat pārstrukturēšanas perioda beigās, taču ar mērenu pieauguma tendenci.

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minētos elementus, Komisija secina, ka kopumā bankas pārstrukturēšanas plānā ir pārliecinoši izklāstīta virzība uz bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minētos elementus, Komisija secina, ka kopumā bankas pārstrukturēšanas plānā ir pārliecinoši izklāstīta virzība uz bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu.

Atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam: pašu ieguldījums un sloga dalīšana

| (119) | Paziņojuma par pārstrukturēšanu 3. iedaļā ir norādīts, ka, lai atbalstu samazinātu līdz nepieciešamajam minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un morālu kaitējumu, atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs ieguldījums. Saistībā ar šo ir noteikts, ka i) atbalsta apmēram ir jābūt ierobežotam un ii) ir vajadzīgs nozīmīgs pašu ieguldījums. |
| --- | --- |

(119)

Paziņojuma par pārstrukturēšanu 3. iedaļā ir norādīts, ka, lai atbalstu samazinātu līdz nepieciešamajam minimumam un novērstu konkurences izkropļojumus un morālu kaitējumu, atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs ieguldījums. Saistībā ar šo ir noteikts, ka i) atbalsta apmēram ir jābūt ierobežotam un ii) ir vajadzīgs nozīmīgs pašu ieguldījums.

| (120) | Paziņojumā par pārstrukturēšanu ir arī noteikts, ka, lai saglabātu atbalstu minimālā līmenī, bankai vispirms ir jāizmanto pašas resursi pārstrukturēšanas finansēšanai. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas būtu jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir veikuši ieguldījumus bankā. Šī mērķa sasniegšanai īpaši svarīgi ir segt zaudējumus no pieejamā kapitāla. |
| --- | --- |

(120)

Paziņojumā par pārstrukturēšanu ir arī noteikts, ka, lai saglabātu atbalstu minimālā līmenī, bankai vispirms ir jāizmanto pašas resursi pārstrukturēšanas finansēšanai. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas būtu jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir veikuši ieguldījumus bankā. Šī mērķa sasniegšanai īpaši svarīgi ir segt zaudējumus no pieejamā kapitāla.

| (121) | Ir panākts, ka AIB bijušie īpašnieki dala gandrīz pilnībā visu slogu. Banka ir atbrīvojusies no akcionāriem, un valstij pašlaik pieder 99,8 % bankas. Tāpēc Komisija uzskata, ka apmērs, kādā bijušie īpašnieki dala slogu, ir būtisks un atbilstošs. |
| --- | --- |

(121)

Ir panākts, ka AIB bijušie īpašnieki dala gandrīz pilnībā visu slogu. Banka ir atbrīvojusies no akcionāriem, un valstij pašlaik pieder 99,8 % bankas. Tāpēc Komisija uzskata, ka apmērs, kādā bijušie īpašnieki dala slogu, ir būtisks un atbilstošs.

| (122) | Attiecībā uz subordinētā parāda vērtspapīru turētājiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam tika veikti vairāki saistību pārvaldības/parāda atpirkšanas pasākumi, kas deva 5,4 miljardus euro pirmā līmeņa pamata kapitālā (pirmā un otrā līmeņa kapitāla instrumentu atpirkšana). Pašlaik bankā ir tikai minimāls subordinētais parāds (t. i., 2012. gada 31. decembrī aptuveni 34 miljoni euro) [..]. Tāpēc subordinētie kreditori ir veikuši pienācīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz subordinētā parāda vērtspapīru turētājiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam tika veikti vairāki saistību pārvaldības/parāda atpirkšanas pasākumi, kas deva 5,4 miljardus euro pirmā līmeņa pamata kapitālā (pirmā un otrā līmeņa kapitāla instrumentu atpirkšana). Pašlaik bankā ir tikai minimāls subordinētais parāds (t. i., 2012. gada 31. decembrī aptuveni 34 miljoni euro) [..]. Tāpēc subordinētie kreditori ir veikuši pienācīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.

| (123) | Turklāt banka ir veikusi nozīmīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pārdodot meitasuzņēmumus un līdzdalību (65). Tādējādi banka ieguldīja 3,3 miljardus euro pirmā līmeņa pamata kapitālā, lai samazinātu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt banka ir veikusi nozīmīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pārdodot meitasuzņēmumus un līdzdalību (65). Tādējādi banka ieguldīja 3,3 miljardus euro pirmā līmeņa pamata kapitālā, lai samazinātu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam.

| (124) | Banka maksā fiksētu 10 % atlīdzību par IKI un 8 % par priekšrocību akcijām (skaidrā naudā vai emitējot jaunas parastās akcijas). Turklāt vērtības pieaugums 25 % apmērā tiek piemērots priekšrocību akcijām, ja banka tās nepārpērk līdz 2014. gada 13. maijam. Komisija uzskata, ka šāda atlīdzība ir atbilstoša, kaut arī tā ir zema, ņemot vērā AIB/bankas apgrūtināto situāciju (66). |
| --- | --- |

(124)

Banka maksā fiksētu 10 % atlīdzību par IKI un 8 % par priekšrocību akcijām (skaidrā naudā vai emitējot jaunas parastās akcijas). Turklāt vērtības pieaugums 25 % apmērā tiek piemērots priekšrocību akcijām, ja banka tās nepārpērk līdz 2014. gada 13. maijam. Komisija uzskata, ka šāda atlīdzība ir atbilstoša, kaut arī tā ir zema, ņemot vērā AIB/bankas apgrūtināto situāciju (66).

| (125) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka bankas pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts piemērots pašu ieguldījums un sloga dalīšana. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka bankas pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts piemērots pašu ieguldījums un sloga dalīšana.

Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (126) | Paziņojuma par pārstrukturēšanu 4. iedaļā ir noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā ir jābūt iekļautiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Šiem pasākumiem būtu jānovērš izkropļojumi tirgos, kuros darbojas atbalsta saņēmējs pēc pārstrukturēšanas. Šajā gadījumā ir jānodrošina, lai koncentrētajā Īrijas banku tirgū parādītos potenciāli jauni dalībnieki, kas palielinātu konkurenci. |
| --- | --- |

(126)

Paziņojuma par pārstrukturēšanu 4. iedaļā ir noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā ir jābūt iekļautiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Šiem pasākumiem būtu jānovērš izkropļojumi tirgos, kuros darbojas atbalsta saņēmējs pēc pārstrukturēšanas. Šajā gadījumā ir jānodrošina, lai koncentrētajā Īrijas banku tirgū parādītos potenciāli jauni dalībnieki, kas palielinātu konkurenci.

| (127) | Banka apņemas laikposmā no 2014. gada jūlija līdz 2017. gada jūnijam veikt noteiktus konkurences veicināšanas pasākumus, proti, piedāvājot svarīgajiem konkurentiem (67) pakalpojumu paketi un klientu mobilitātes paketi. |
| --- | --- |

(127)

Banka apņemas laikposmā no 2014. gada jūlija līdz 2017. gada jūnijam veikt noteiktus konkurences veicināšanas pasākumus, proti, piedāvājot svarīgajiem konkurentiem (67) pakalpojumu paketi un klientu mobilitātes paketi.

| (128) | Pakalpojumu paketes mērķis ir samazināt izmaksas, kas saistītas ar konkurenta ienākšanu tirgū vai paplašināšanos. Konkrēti, pakalpojumu paketes atbalsta saņēmējam tiks sniegts atbalsts vairākām atbalsta funkcijām (piemēram, mijieskaita darījumiem, darījumiem, kuros izmanto papīra dokumentus), par ko bankai būs papildu izmaksas (izmaksas, kas ir tieši saistītas ar šo pakalpojumu sniegšanu), un tikai vēlāk, kad atbalsta saņēmēja klientu bāze būs pietiekami liela, lai segtu fiksētas izmaksas, tas varēs ieguldīt savā infrastruktūrā. Atbalsta saņēmējs varēs piekļūt arī bankas bankomātu tīklam par papildu izmaksām, ļaujot uzreiz piedāvāt klientiem valsts mēroga pārklājumu. |
| --- | --- |

(128)

Pakalpojumu paketes mērķis ir samazināt izmaksas, kas saistītas ar konkurenta ienākšanu tirgū vai paplašināšanos. Konkrēti, pakalpojumu paketes atbalsta saņēmējam tiks sniegts atbalsts vairākām atbalsta funkcijām (piemēram, mijieskaita darījumiem, darījumiem, kuros izmanto papīra dokumentus), par ko bankai būs papildu izmaksas (izmaksas, kas ir tieši saistītas ar šo pakalpojumu sniegšanu), un tikai vēlāk, kad atbalsta saņēmēja klientu bāze būs pietiekami liela, lai segtu fiksētas izmaksas, tas varēs ieguldīt savā infrastruktūrā. Atbalsta saņēmējs varēs piekļūt arī bankas bankomātu tīklam par papildu izmaksām, ļaujot uzreiz piedāvāt klientiem valsts mēroga pārklājumu.

| (129) | Klientu mobilitātes pakete ļaus atbalsta saņēmējiem samazināt ar klientu iegūšanu saistītās izmaksas. Atbalsta saņēmēji sazināsies ar bankas klientiem ar bankas starpniecību un piedāvās tiem norēķinu kontiem, privātpersonu kredītkaršu produktiem, uzņēmumu norēķinu kontiem, uzņēmumu kredītkartēm, hipotēkām, MVU un korporatīviem aizdevumiem alternatīvus produktus. Kaut arī ir grūti prognozēt, cik daudz bankas klientu pieņems lēmumu mainīt savus bankas produktus pret atbalsta saņēmēju bankas produktiem, šī pieeja klientiem ir mērķtiecīgāka un maksā mazāk nekā vispārīgi reklāmas pasākumi. |
| --- | --- |

(129)

Klientu mobilitātes pakete ļaus atbalsta saņēmējiem samazināt ar klientu iegūšanu saistītās izmaksas. Atbalsta saņēmēji sazināsies ar bankas klientiem ar bankas starpniecību un piedāvās tiem norēķinu kontiem, privātpersonu kredītkaršu produktiem, uzņēmumu norēķinu kontiem, uzņēmumu kredītkartēm, hipotēkām, MVU un korporatīviem aizdevumiem alternatīvus produktus. Kaut arī ir grūti prognozēt, cik daudz bankas klientu pieņems lēmumu mainīt savus bankas produktus pret atbalsta saņēmēju bankas produktiem, šī pieeja klientiem ir mērķtiecīgāka un maksā mazāk nekā vispārīgi reklāmas pasākumi.

| (130) | Iepriekš aprakstītie pasākumi ir kopums, lai stimulētu jaunu dalībnieku parādīšanos Īrijas banku sistēmā un tādējādi ierobežotu konkurences izkropļojumus, ko izraisījis bankai piešķirtais atbalsts. |
| --- | --- |

(130)

Iepriekš aprakstītie pasākumi ir kopums, lai stimulētu jaunu dalībnieku parādīšanos Īrijas banku sistēmā un tādējādi ierobežotu konkurences izkropļojumus, ko izraisījis bankai piešķirtais atbalsts.

| (131) | Turklāt Komisija uztver pozitīvi Īrijas uzņemtās saistības attiecībā uz konkrētiem uzņēmējdarbības ierobežojumiem pārstrukturēšanas periodā, konkrēti, aizdevumu ierobežošanu līdz [..] [..]. un [..]. gadā. Arī iegādes aizliegums nodrošinās, ka valsts atbalsts tiks izmantots nevis, lai pārņemtu konkurentus, bet tam paredzētajam mērķim, proti, finansēt pārstrukturēšanas procesu. Turklāt banka pildīs saistības rīcības jomā, kas attiecas uz reklāmas un sponsorēšanas aizliegumu (68). |
| --- | --- |

(131)

Turklāt Komisija uztver pozitīvi Īrijas uzņemtās saistības attiecībā uz konkrētiem uzņēmējdarbības ierobežojumiem pārstrukturēšanas periodā, konkrēti, aizdevumu ierobežošanu līdz [..] [..]. un [..]. gadā. Arī iegādes aizliegums nodrošinās, ka valsts atbalsts tiks izmantots nevis, lai pārņemtu konkurentus, bet tam paredzētajam mērķim, proti, finansēt pārstrukturēšanas procesu. Turklāt banka pildīs saistības rīcības jomā, kas attiecas uz reklāmas un sponsorēšanas aizliegumu (68).

Īstenošana un uzraudzība

| (132) | Visbeidzot, paziņojuma par pārstrukturēšanu 5. iedaļā ir noteikts, ka Komisijai ir regulāri jādara pieejami sīki izstrādāti ziņojumi, lai tā varētu pārbaudīt, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots. |
| --- | --- |

(132)

Visbeidzot, paziņojuma par pārstrukturēšanu 5. iedaļā ir noteikts, ka Komisijai ir regulāri jādara pieejami sīki izstrādāti ziņojumi, lai tā varētu pārbaudīt, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots.

| (133) | Tiks iecelts uzraudzības pilnvarnieks, kurš sniegs Komisijai regulārus ziņojumus par to, kā banka īsteno pārstrukturēšanas plānu un pilda savas saistības. |
| --- | --- |

(133)

Tiks iecelts uzraudzības pilnvarnieks, kurš sniegs Komisijai regulārus ziņojumus par to, kā banka īsteno pārstrukturēšanas plānu un pilda savas saistības.

| (134) | Ņemot vērā saistības, pārstrukturēšanas pasākumus ar tālejošu ietekmi, ko banka jau ir ieviesusi, un pašu ieguldījuma un sloga dalīšanas atbilstību, kā minēts iepriekš, Komisija uzskata, ka ir pietiekamas garantijas, lai ierobežotu iespējamos konkurences izkropļojumus, kaut arī pirms un pēc AIB un EBS apvienošanās tām tika piešķirts liela apmēra atbalsts. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā saistības, pārstrukturēšanas pasākumus ar tālejošu ietekmi, ko banka jau ir ieviesusi, un pašu ieguldījuma un sloga dalīšanas atbilstību, kā minēts iepriekš, Komisija uzskata, ka ir pietiekamas garantijas, lai ierobežotu iespējamos konkurences izkropļojumus, kaut arī pirms un pēc AIB un EBS apvienošanās tām tika piešķirts liela apmēra atbalsts.

5.3.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA PASTĀVĒŠANU UN SADERĪGUMU

| (135) | Atbalsts, kas minēts 3. tabulas a)–o) punktā, ir uzskatāms par pārstrukturēšanas atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Ņemot vērā Īrijas uzņemtās saistības, Komisija secina, ka bankas pārstrukturēšanas plāns atbilst paziņojumam par pārstrukturēšanu, pārstrukturēšanas atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences izkropļojumi tiek novērsti pietiekamā apmērā. Tāpēc pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Attiecīgi Komisija |
| --- | --- |

(135)

Atbalsts, kas minēts 3. tabulas a)–o) punktā, ir uzskatāms par pārstrukturēšanas atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Ņemot vērā Īrijas uzņemtās saistības, Komisija secina, ka bankas pārstrukturēšanas plāns atbilst paziņojumam par pārstrukturēšanu, pārstrukturēšanas atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences izkropļojumi tiek novērsti pietiekamā apmērā. Tāpēc pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Attiecīgi Komisija

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Šāds atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu atbilstīgi Līguma 107. panta 1. punktam:

| — | atbalsts, kas piešķirts par labu AIB







  a) | garantijas saskaņā ar KIFA shēmu līdz 133 miljardiem euro; |
| --- | --- | --- |

—

atbalsts, kas piešķirts par labu AIB

a)

garantijas saskaņā ar KIFA shēmu līdz 133 miljardiem euro;

| b) | garantijas saskaņā ar ASG shēmu līdz 62,5 miljardiem euro; |
| --- | --- |

b)

garantijas saskaņā ar ASG shēmu līdz 62,5 miljardiem euro;

| c) | atbalsts aktīvu glābšanai (nodošana VAPA 20,4 miljardu euro apmērā), kura lēstais apmērs ir 1,6 miljardi euro; |
| --- | --- |

c)

atbalsts aktīvu glābšanai (nodošana VAPA 20,4 miljardu euro apmērā), kura lēstais apmērs ir 1,6 miljardi euro;

| d) | rekapitalizācija priekšrocību akciju veidā 2009. gada maijā 3,5 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- |

d)

rekapitalizācija priekšrocību akciju veidā 2009. gada maijā 3,5 miljardu euro apmērā;

| e) | rekapitalizācija jauna pašu kapitāla veidā 2010. gada decembrī 3,7 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- |

e)

rekapitalizācija jauna pašu kapitāla veidā 2010. gada decembrī 3,7 miljardu euro apmērā;

| f) | valsts garantija ārkārtas likviditātes palīdzībai līdz 2011. gada 2. ceturksnim [5–15 miljardu euro] apmērā; |
| --- | --- |

f)

valsts garantija ārkārtas likviditātes palīdzībai līdz 2011. gada 2. ceturksnim [5–15 miljardu euro] apmērā;

| — | atbalsts, kas piešķirts par labu EBS







  g) | garantijas saskaņā ar KIFA shēmu līdz 14,4 miljardiem euro; |
| --- | --- | --- |

—

atbalsts, kas piešķirts par labu EBS

g)

garantijas saskaņā ar KIFA shēmu līdz 14,4 miljardiem euro;

| h) | garantijas saskaņā ar ASG shēmu līdz 8,0 miljardiem euro; |
| --- | --- |

h)

garantijas saskaņā ar ASG shēmu līdz 8,0 miljardiem euro;

| i) | atbalsts aktīvu glābšanai (nodošana VAPA 0,9 miljardu euro apmērā), kura lēstais apmērs ir 0,1 miljards euro; |
| --- | --- |

i)

atbalsts aktīvu glābšanai (nodošana VAPA 0,9 miljardu euro apmērā), kura lēstais apmērs ir 0,1 miljards euro;

| j) | rekapitalizācija īpašu ieguldījuma akciju veidā 2010. gada maijā un decembrī 0,625 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- |

j)

rekapitalizācija īpašu ieguldījuma akciju veidā 2010. gada maijā un decembrī 0,625 miljardu euro apmērā;

| k) | rekapitalizācija, piešķirot tiešu dotāciju vienkārša vekseļa veidā 2010. gada decembrī 0,25 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- |

k)

rekapitalizācija, piešķirot tiešu dotāciju vienkārša vekseļa veidā 2010. gada decembrī 0,25 miljardu euro apmērā;

| l) | valsts garantija ārkārtas likviditātes palīdzībai [0–5 miljardu euro] apmērā; |
| --- | --- |

l)

valsts garantija ārkārtas likviditātes palīdzībai [0–5 miljardu euro] apmērā;

| — | pasākumi par labu bankai (apvienotā struktūra)






  m) | rekapitalizācija parastu akciju veidā 2011. gada jūlijā 5 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- | --- |

—

pasākumi par labu bankai (apvienotā struktūra)

m)

rekapitalizācija parastu akciju veidā 2011. gada jūlijā 5 miljardu euro apmērā;

| n) | rekapitalizācija, emitējot parāda vērtspapīrus 2011. gada jūlijā 1,6 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- |

n)

rekapitalizācija, emitējot parāda vērtspapīrus 2011. gada jūlijā 1,6 miljardu euro apmērā;

| o) | rekapitalizācija kapitāla iemaksas veidā 2011. gada jūlijā 6,1 miljarda euro apmērā. |
| --- | --- |

o)

rekapitalizācija kapitāla iemaksas veidā 2011. gada jūlijā 6,1 miljarda euro apmērā.

2.   Valsts atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punktam, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu un pielikumā minētās saistības.

2. pants

Īrija nodrošina, ka 2012. gada 28. septembrī iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ar vēlāk veiktajām izmaiņām tiek īstenots pilnībā, tostarp pielikumā minētās saistības.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

Briselē, 2014. gada 7. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 214, 7.8.2010., 3. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums lietā N 241/09 Īrijas valsts veikta Αllied Irish Bank rekapitalizācija (OV C 223, 16.9.2009., 2. lpp.).

2

Īrijas valsts veikta

rekapitalizācija

(3)  Komisijas Lēmums lietā N 553/10 Allied Irish Banks plc otrā ārkārtas rekapitalizācija (OV C 76, 10.3.2011., 4. lpp.).

3

otrā ārkārtas rekapitalizācija

(4)  Bruto kapitāla ieplūdes bija attiecīgi 3,9 miljardi euro un 6,3 miljardi euro, tostarp 0,2 miljardi euro nodeva par katru ieplūdi, ko AIB atmaksāja Īrijas valdībai.

4

AIB

(5)  Ar Komisijas lēmumu tika atļauta rekapitalizācija kā 6 mēnešus ilgs glābšanas pasākums ar nosacījumu, ka tiek iesniegts atjaunināts pārstrukturēšanas plāns. Rekapitalizācijas otrais maksājums februārī netika veikts.

5

(6)  Komisijas Lēmums lietā N160/10 EBS rekapitalizācija (OV C 217, 11.8.2010., 2. lpp.).

6

rekapitalizācija

(7)  Komisijas Lēmums lietā C25/10 (ex-N 212/10) Educational Building Society pārstrukturēšana (OV C 300, 6.11.2010., 17. lpp.).

7

pārstrukturēšana

(8)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

8

(9)  2012. gada aprīlī tika nolemts, ka Permanent TSB būtu jāturpina darboties kā trešajam iekšzemes aizdevējam paralēli AIB un ĪB.

9

Permanent TSB

AIB

(10)  Komisijas Lēmums lietā SA.33296 Ārkārtas rekapitalizācija par labu apvienotajai struktūrai Educational Building Society/Allied Irish Banks plc (OV C 268, 10.9.2011., 3. lpp.).

10

Ārkārtas rekapitalizācija par labu apvienotajai struktūrai

(11)  Plāns tika reģistrēts ar lietas numuru SA.29786.

11

(12)  Svarīgākie papildu materiāli tika iesniegti 2014. gada 10. un 11. janvārī, 13. februārī, 20. un 27. martā, un tie bija saistīti ar finanšu prognozēm.

12

(13)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  Piesardzīgs kapitāla novērtējuma pārskats un piesardzīgs likviditātes novērtējuma pārskats. Sīki aprakstīts Lēmuma lietā SA.33296 25.–31. apsvērumā.

15

(16)  Īrijas ekonomikas korekciju programma tika oficiāli apstiprināta 2010. gada decembrī. Tā ietvēra kopīgu finansējuma paketi 85 miljardu euro apmērā un laikposmu no 2010. līdz 2013. gadam.

16

(17)  Kapitāla instrumenti, kas atbilst 28., 29. un 31. panta prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulā (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

17

(18)  Iespējamais kapitāls ir parāds, kas pārvēršas pašu kapitālā, ja tiek izpildīti konkrēti nosacījumi.

18

(19)  AIB 2013. gada decembrī bija 200 filiāles, bet EBS – 74 filiāles.

19

AIB

EBS

(20)  Klientu noguldījumus, kas iepriekš atradās Anglo Irish Bank, 2011. gada februārī pārskaitīja uz Allied Irish Bank (GB), kas pašlaik sniedz noguldījumu pakalpojumus aptuveni 60 000 klientu masu patēriņa tirgū Lielbritānijā.

20

Anglo Irish Bank

Allied Irish Bank (GB)

(21)  Neizdevīgās hipotēkas ir hipotēku ar mainīgu likmi veids. Hipotēkas procentu likmes ir noteiktas ar zināmu rezervi virs Eiropas Centrālās bankas pamatlikmes.

21

(22)  ECB likme, kas 2008. gada jūlijā bija 4,25 %, samazinājās līdz 1 % 2009. gada maijā.

22

(23)  Skatīt Komisijas Lēmumu lietā N 725/09 Valsts aktīvu pārvaldības aģentūras (VAPA) izveide (OV C 94, 14.4.2010., 10. lpp.).

23

Valsts aktīvu pārvaldības aģentūras (VAPA) izveide

(24)  Skatīt Komisijas Lēmumu lietā NN 48/08 Garantijas shēma Īrijas bankām (OV C 312, 6.12.2008., 2. lpp.).

24

Garantijas shēma Īrijas bankām

(25)  Skatīt Komisijas Lēmumu lietā N 349/09 Kredītiestāžu atbilstošo saistību garantiju shēma (OV C 72, 20.3.2010., 6. lpp.), un tā termiņa pagarinājumus.

25

Kredītiestāžu atbilstošo saistību garantiju shēma

(26)  AIB: Komisijas Lēmums lietā N 241/09 un Komisijas Lēmums lietā SA.31891 (N 533/10)

26

AIB

EBS: Komisijas Lēmums lietā N 160/10.

EBS

(27)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  Finanšu ministrs un Valsts pensiju rezerves fonda komisija veica kapitāla iemaksu 6,1 miljarda euro apmērā; netika emitētas jaunas akcijas, un par šo kapitāla iemaksu netika saņemta nekāda atlīdzība.

28

(29)  Aprakstīts Lēmuma N 241/09 18.–33. apsvērumā.

29

(30)  Atbalsta summas, kas attiecas uz AIB un EBS samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumiem, ir aptuvenas, jo Komisijai vēl ir jāapstiprina pēdējie aktīvu pārskaitījumi VAPA. Aplēšu pamatā ir informācija, ko Īrija sniedza 2013. gada 14. februārī.

30

AIB

EBS

(31)  Konfidenciāla informācija

31

(32)  Saistību pārvaldības darbības: subordinētā parāda atpirkšana vai pārvēršana kapitāla instrumentos (1. līmeņa pamatkapitāls), parasti ar diskontu. Šīs darbības varētu tikt veiktas arī, samazinot parāda nominālvērtību vai veicot agrīnu izpirkšanu par vērtību, kas atšķiras no nominālvērtības.

32

(33)  Stāvoklis 2013. gada 30. jūnijā.

33

(34)  Pilnslodzes ekvivalents.

34

(35)  PPK ietver priekšrocību akcijas vidējā pašu kapitālā.

35

(36)  Izņemot pašu kapitālu.

36

(37)  Ir sasniegts PLNP 2011. gadam noteiktais mērķis 20,5 miljardi euro.

37

(38)  Samazinājums ir vēl lielāks – 38 % salīdzinājumā ar 2009. gada rādītājiem pirms AIB un EBS apvienošanās, kad AIB un EBS kopējie aktīvi bija attiecīgi 174,3 miljardi euro un 21,5 miljardi euro.

38

AIB

EBS

AIB

EBS

(39)  Izņemot pašu kapitālu.

39

(40)  Kredītportfeļa samazināšanās notiek tāpēc, ka norakstītās un dzēstās summas kopā ir lielākas nekā izsniegto aizdevumu apmērs.

40

(41)  VAPA emitētās obligācijas apmaiņā pret tai nodotajiem iesaistīto kredītiestāžu (sliktajiem) aktīviem. Konkrētāk, pirkuma cena par VAPA nodotajiem aktīviem tika samaksāta, kad VAPA emitēja valsts garantētus augstākas prioritātes parāda vērtspapīrus/obligācijas 95 % apmērā no pirkuma cenas un (valsts negarantētus) subordinētā parāda vērtspapīrus 5 % apmērā.

41

(42)  Prognozētajos LSR rādītājos ir ņemtas vērā bankas turētās VAPA obligācijas kā augstas kvalitātes likvīdi aktīvi, kā ierosināja Eiropas Banku iestāde savā ziņojumā par likviditātes pasākumiem 2013. gada decembrī. Neto stabila finansējuma rādītāja galīgais sastāvs tiks apspriests nākotnē.

42

(43)  Pašreizējo aizdevumu portfelis salīdzinājumā ar jauniem aizdevumiem.

43

(44)  Bankas KHMAS īstenošana sākās 2012. gadā pēc konsultācijām ar Īrijas valdību un Īrijas Centrālo banku par iespējamiem risinājumiem kavēto hipotēku problēmai. Šajā stratēģijā banka sniedz jaunas parādu norakstīšanas iespējas hipotēku ņēmējiem. KHMAS programma tagad darbojas pilnā apmērā ar vairāk nekā 300 iesaistītiem speciālistiem, kuri sadarbojas ar finansiālās grūtībās nonākušiem hipotēku ņēmējiem.

44

(45)  No 2014. gada 1. janvāra saskaņā ar noteikumiem “Bāzele III”.

45

(46)  Šī lēmuma vajadzībām “minimālais pašu kapitāls” ir kapitāls, ko ĪCB pieprasa Īrijas bankām.

46

(47)  Saistībā ar vispārīgo novērtējumu, ko pašlaik veic Eiropas Centrālā banka un Eiropas Banku iestāde, slieksnis 5,5 % apmērā no 1. LPK tiks piemērots nelabvēlīgajā scenārijā.

47

(48)  Bankas neizmantotie iespējamā kapitāla instrumenti ir nekavējoties obligāti jāizpērk, un tie tiks pārvērsti parastās akcijās, ja 1. līmeņa kapitāla rādītājs (t. i., 1. LPK rādītājs pēc CRD IV ieviešanas dienas) būs zemāks par pietiekama kapitāla minimālo rādītāju 8,25 %. CRD IV dokumentu kopums (Kapitāla prasību direktīva un Kapitāla prasību regula) (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

48

CRD

CRD

(49)  Jaunajos CRD IV dokumentu kopuma noteikumos cita starpā ir paredzēts, ka bankai ir jāatskaita no sava 1. LPK lielākā daļa tās atliktā nodokļa aktīvu vērtības, tostarp visi atliktā nodokļa aktīvi, kas radušies no neizmantotiem nodokļa zaudējumiem. Atskaitīšana no 1. LPK ir jāveic pakāpeniski 10 gados.

49

CRD

(50)  ĪCB 2013. gadā veica kredītiestāžu BN saskaņā ar PKNP (AIB, ĪB un PTSB). Prasība veikt šādu novērtējumu programmas ietvaros tika saskaņota ar Starptautisko Valūtas fondu, Komisiju un Eiropas Centrālo banku. Šis uzdevums, kas attiecas uz konkrētu brīdi, jo tajā neņem vērā ne nākotnes ieņēmumus, ne vēl negūtus zaudējumus, ir paredzēts, lai pārvērtētu rezerves un RSA un novērtētu bankas kapitāla pietiekamību 2013. gada jūnijā.

50

AIB

PTSB

(51)  Skatīt 69. apsvērumu.

51

(52)  Visaptverošs novērtējums, ko veica Eiropas Centrālā banka un Eiropas Banku iestāde, tostarp lielāko Eiropas banku aktīvu kvalitātes pārskats un stresa tests. Rezultāti ir plānoti 2014. gada oktobrī.

52

(53)  Attiecībā uz rekapitalizācijas pasākumiem skatīt: Lēmums lietā N 160/10, 40.–47. apsvērums; Lēmums lietā N 241/09, 43.–48. apsvērums; Lēmums lietā SA.31891 (N 553/10), 59.–65. apsvērums, un Lēmums lietā SA.33296, 54.–60. apsvērums. Turklāt iepriekšējos lēmumos Komisija ir noteikusi, kas atbalsts, ko piešķīra saskaņā ar KIFA un ASG shēmu, kā arī VAPA, ir uzskatāms par valsts atbalstu (skatīt 37. un 41. apsvērumu).

53

(54)  Saskaņā ar KIFA un ASG shēmu piešķirtās summas skatīt 3. tabulā.

54

3. tabulā

(55)  OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp. (skatīt jo īpaši 6. punktu).

55

(56)  Īrijas Centrālās bankas vadītāja 2010. gada 19. novembra vēstule finanšu ministram.

56

(57)  Bilances samazinājums ir vēl lielāks, ja ņem vērā AIB un EBS bilanci 2009. gadā pirms apvienošanās. Abu iestāžu aktīvi kopā 2009. gadā pārsniedza 195 miljardus euro.

57

AIB

EBS

(58)  Skatīt šī lēmuma 2.5. iedaļu.

58

(59)  Priekšlaicīgas pensionēšanās un brīvprātīgas dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas programma.

59

(60)  Kā aprakstīts 68. apsvērumā.

60

(61)  Skatīt 46. apsvērumu.

61

(62)  No 2018. gada 1. janvāra priekšrocību akcijas vairs nebūs 1. līmeņa pamatkapitālā.

62

(63)  Kā aprakstīts 68. apsvērumā.

63

(64)  Skatīt 32–39. apsvērumu.

64

(65)  Skatīt šī lēmuma 2.5. iedaļu.

65

(66)  Skatīt 62.–82. apsvērumu Lēmumā lietā N 241/09 un 76.–78. apsvērumu Lēmumā lietā SA.33296.

66

(67)  Šīs apņemšanās vajadzībām “svarīgs konkurents” ir kredītiestāde, kas darbojas Īrijā un, pieprasot pasākumus saskaņā ar pakalpojumu vai klientu mobilitātes paketi, nav valsts atbalsta pārstrukturēšanas periodā.

67

(68)  Skatīt 86. apsvērumu un pielikumu.

68

---

PIELIKUMS

NOTEIKUMI – LIETA SA.29786 – ĪRIJA – AIB PĀRSTRUKTURĒŠANA

Īrija apņemas nodrošināt, ka 2012. gada septembrī iesniegtais AIB pārstrukturēšanas plāns, kas grozīts un papildināts ar rakstveida paziņojumiem, tiek īstenots pareizi un pilnībā. Šajā dokumentā (turpmāk “noteikumi”) ir izklāstīti AIB pārstrukturēšanas noteikumi (“saistības”), ko Īrija ir apņēmusies izpildīt.

1.   Definīcijas

Šajā dokumentā, ja vien konteksts neparedz citādi, vienskaitlis ietver daudzskaitli (un otrādi), un šeit izmantotajiem terminiem ir šāda nozīme.

| 1.1. | “Iegāde” ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 6.1. pantā. |
| --- | --- |

1.1.

“Iegāde” ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 6.1. pantā.

| 1.2. | “AIB” ir Allied Irish Banks, p.l.c., tostarp tās meitasuzņēmums un saistītie uzņēmumi. |
| --- | --- |

1.2.

“AIB” ir Allied Irish Banks, p.l.c., tostarp tās meitasuzņēmums un saistītie uzņēmumi.

| 1.3. | “Pamatdarbības izdevumi gadā” ir 1) personāla izmaksu, 2) vispārīgo un administratīvo izmaksu, kā arī 3) nolietojuma, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksu summa. |
| --- | --- |

1.3.

“Pamatdarbības izdevumi gadā” ir 1) personāla izmaksu, 2) vispārīgo un administratīvo izmaksu, kā arī 3) nolietojuma, vērtības samazināšanās un amortizācijas izmaksu summa.

| 1.4. | “Darbadiena” ir diena no pirmdienas līdz piektdienai ieskaitot, izņemot Īrijas oficiālās brīvdienas. |
| --- | --- |

1.4.

“Darbadiena” ir diena no pirmdienas līdz piektdienai ieskaitot, izņemot Īrijas oficiālās brīvdienas.

| 1.5. | “Kapitāla aizplūšana” ir dividenžu maksāšana valstij par parastām akcijām un parasto akciju atpirkšana no valsts. |
| --- | --- |

1.5.

“Kapitāla aizplūšana” ir dividenžu maksāšana valstij par parastām akcijām un parasto akciju atpirkšana no valsts.

| 1.6. | “Centrālā banka” ir Īrijas Centrālā banka. |
| --- | --- |

1.6.

“Centrālā banka” ir Īrijas Centrālā banka.

| 1.7. | “IIA” ir izdevumu un ienākumu attiecība, ko aprēķina, pamatdarbības izdevumus dalot ar pamatdarbības ienākumiem. |
| --- | --- |

1.7.

“IIA” ir izdevumu un ienākumu attiecība, ko aprēķina, pamatdarbības izdevumus dalot ar pamatdarbības ienākumiem.

| 1.8. | “Pants” ir pants tikai šajā dokumentā, un pants ir šī dokumenta daļa. Tomēr pantu virsraksti ir doti tikai ērtībai, un tie nav saistoši. |
| --- | --- |

1.8.

“Pants” ir pants tikai šajā dokumentā, un pants ir šī dokumenta daļa. Tomēr pantu virsraksti ir doti tikai ērtībai, un tie nav saistoši.

| 1.9. | “Visaptverošs novērtējums” ir ES mēroga stresa tests, ko 2014. gadā veica Eiropas Centrālā banka un Eiropas Banku iestāde, kas palielinās nozīmīgāko banku, tostarp AIB, bilances pārredzamību. |
| --- | --- |

1.9.

“Visaptverošs novērtējums” ir ES mēroga stresa tests, ko 2014. gadā veica Eiropas Centrālā banka un Eiropas Banku iestāde, kas palielinās nozīmīgāko banku, tostarp AIB, bilances pārredzamību.

| 1.10. | “Iespējamā kapitāla instruments” ir iespējamais otrā līmeņa parāda instruments 1,6 miljardu euro apmērā, ko AIB ir izsniegusi valstij un kas ir sīkāk aprakstīts 2011. gada 27. oktobra prospektā. |
| --- | --- |

1.10.

“Iespējamā kapitāla instruments” ir iespējamais otrā līmeņa parāda instruments 1,6 miljardu euro apmērā, ko AIB ir izsniegusi valstij un kas ir sīkāk aprakstīts 2011. gada 27. oktobra prospektā.

| 1.11. | “Klientu mobilitātes pakete” ir šī dokumenta 11.5. pantā aprakstītais pasākumu kopums. |
| --- | --- |

1.11.

“Klientu mobilitātes pakete” ir šī dokumenta 11.5. pantā aprakstītais pasākumu kopums.

| 1.12. | “Galīgā lēmuma pieņemšanas datums” ir diena, kad Eiropas Komisija pieņem galīgo lēmumu par AIB pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

1.12.

“Galīgā lēmuma pieņemšanas datums” ir diena, kad Eiropas Komisija pieņem galīgo lēmumu par AIB pārstrukturēšanas plānu.

| 1.13. | “Pieprasījuma datums” ir diena, kad svarīgais konkurents likumīgi rakstveidā iesniedz AIB pieprasījumu saistībā ar šī dokumenta 11.5. pantā aprakstīto klientu mobilitātes paketi. |
| --- | --- |

1.13.

“Pieprasījuma datums” ir diena, kad svarīgais konkurents likumīgi rakstveidā iesniedz AIB pieprasījumu saistībā ar šī dokumenta 11.5. pantā aprakstīto klientu mobilitātes paketi.

| 1.14. | “Apgrūtinātais MVU portfelis” ir konkrēts AIB MVU aizdevumu portfelis, ko pārvalda AIB Finanšu risinājumu grupa, tādā stāvoklī, kāds tas bija 2012. gada 31. decembrī, un uz ko attiecas centrālās bankas noteiktie noregulējuma mērķi. |
| --- | --- |

1.14.

“Apgrūtinātais MVU portfelis” ir konkrēts AIB MVU aizdevumu portfelis, ko pārvalda AIB Finanšu risinājumu grupa, tādā stāvoklī, kāds tas bija 2012. gada 31. decembrī, un uz ko attiecas centrālās bankas noteiktie noregulējuma mērķi.

| 1.15. | “EBS” ir EBS Limited, tostarp tā meitasuzņēmums un saistītie uzņēmumi. |
| --- | --- |

1.15.

“EBS” ir EBS Limited, tostarp tā meitasuzņēmums un saistītie uzņēmumi.

| 1.16. | “Galīgais lēmums” ir Eiropas Komisijas lēmums par pārstrukturēšanas plānu un visu valsts atbalstu, ko piešķīra AIB un EBS pirms un pēc to apvienošanās. |
| --- | --- |

1.16.

“Galīgais lēmums” ir Eiropas Komisijas lēmums par pārstrukturēšanas plānu un visu valsts atbalstu, ko piešķīra AIB un EBS pirms un pēc to apvienošanās.

| 1.17. | “FRAND” nozīmē godīgs, pamatots un nediskriminējošs. |
| --- | --- |

1.17.

“FRAND” nozīmē godīgs, pamatots un nediskriminējošs.

| 1.18. | “IKP” ir Īrijas iekšzemes kopprodukts, ko paziņojis Īrijas Centrālais statistikas birojs. |
| --- | --- |

1.18.

“IKP” ir Īrijas iekšzemes kopprodukts, ko paziņojis Īrijas Centrālais statistikas birojs.

| 1.19. | “Samazinātas vērtības” attiecībā uz aizdevumu nozīmē, ka pastāv objektīvi pierādījumi tam, ka šāda vērtības samazināšanās ir notikusi viena vai vairāku pēc aktīvu sākotnējās atzīšanas notikušu notikumu rezultātā (“zaudējumu notikums”), un ka šī zaudējumu notikuma (vai notikumu) ietekme ir tāda, ka nākotnes naudas plūsmu pašreizējā vērtība ir mazāka nekā finanšu aktīva vai aktīvu grupas uzskaites vērtība, un vērtības samazināšanas uzkrājumi ir jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

1.19.

“Samazinātas vērtības” attiecībā uz aizdevumu nozīmē, ka pastāv objektīvi pierādījumi tam, ka šāda vērtības samazināšanās ir notikusi viena vai vairāku pēc aktīvu sākotnējās atzīšanas notikušu notikumu rezultātā (“zaudējumu notikums”), un ka šī zaudējumu notikuma (vai notikumu) ietekme ir tāda, ka nākotnes naudas plūsmu pašreizējā vērtība ir mazāka nekā finanšu aktīva vai aktīvu grupas uzskaites vērtība, un vērtības samazināšanas uzkrājumi ir jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

| 1.20. | “Papildu izmaksas” ir papildu izmaksas, kas rodas AIB kā tiešas sekas pakalpojumiem, kas sniegti svarīgajiem konkurentiem, īstenojot pasākumus. Konkrēti, papildu izmaksas neietver fiksētas vai mainīgas izmaksas, kas rastos AIB, ja pasākumi netiktu īstenoti. |
| --- | --- |

1.20.

“Papildu izmaksas” ir papildu izmaksas, kas rodas AIB kā tiešas sekas pakalpojumiem, kas sniegti svarīgajiem konkurentiem, īstenojot pasākumus. Konkrēti, papildu izmaksas neietver fiksētas vai mainīgas izmaksas, kas rastos AIB, ja pasākumi netiktu īstenoti.

| 1.21. | “Īrija” vai “valsts” ir Īrijas Republika un ietver Īrijas valsts iestādes, tostarp, laiku pa laikam, nepiemērojot nekādus ierobežojumus, Ārlietu ministriju, Finanšu ministriju un centrālo banku. |
| --- | --- |

1.21.

“Īrija” vai “valsts” ir Īrijas Republika un ietver Īrijas valsts iestādes, tostarp, laiku pa laikam, nepiemērojot nekādus ierobežojumus, Ārlietu ministriju, Finanšu ministriju un centrālo banku.

| 1.22. | “Kavētie aizdevumi” ir aizdevumi, kuru gadījumā ir pagājušas vismaz deviņdesmit dienas kopš pārstrukturēšanas periodā pilnā apmērā tika veikts līgumā paredzētais maksājums, bet sākotnējā aizdevuma sākotnējais termiņš tiek kavēts vairāk nekā 90 dienas. Ja aizdevums vai riska darījums tiek kavēts, tad viss riska darījums tiek uzskatīts par kavētu, nevis tikai pārpalikums vai parāds. |
| --- | --- |

1.22.

“Kavētie aizdevumi” ir aizdevumi, kuru gadījumā ir pagājušas vismaz deviņdesmit dienas kopš pārstrukturēšanas periodā pilnā apmērā tika veikts līgumā paredzētais maksājums, bet sākotnējā aizdevuma sākotnējais termiņš tiek kavēts vairāk nekā 90 dienas. Ja aizdevums vai riska darījums tiek kavēts, tad viss riska darījums tiek uzskatīts par kavētu, nevis tikai pārpalikums vai parāds.

| 1.23. | “Nosūtīšanas datums” ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 11.5.2.2. pantā. |
| --- | --- |

1.23.

“Nosūtīšanas datums” ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 11.5.2.2. pantā.

| 1.24. | “Tirgus daļa” ir uzņēmumam piederoša procentos izteikta i) krājumu vai ii) plūsmu daļa kādā konkrētā Īrijas tirgū (kas ir svarīga produkta tirgus), un uz piemērota praktiska pamata to ir izmērījis neatkarīgs ārējais izpētes avots, tostarp AIB plānotie un uzraudzības pilnvarnieka (kura apstiprinājumu nedrīkst nepamatoti aizturēt) apstiprinātie ieņēmumi no pamatkapitāla katrā atsevišķā gadījumā līdz pieprasījuma datumam. |
| --- | --- |

1.24.

“Tirgus daļa” ir uzņēmumam piederoša procentos izteikta i) krājumu vai ii) plūsmu daļa kādā konkrētā Īrijas tirgū (kas ir svarīga produkta tirgus), un uz piemērota praktiska pamata to ir izmērījis neatkarīgs ārējais izpētes avots, tostarp AIB plānotie un uzraudzības pilnvarnieka (kura apstiprinājumu nedrīkst nepamatoti aizturēt) apstiprinātie ieņēmumi no pamatkapitāla katrā atsevišķā gadījumā līdz pieprasījuma datumam.

| 1.25. | “Mārketings, reklāma un sponsorēšana” ir AIB uzņēmējdarbības (vai uzņēmējdarbības daļas) veicināšana, izmantojot saziņu, piemēram, televīziju, radio, laikrakstus, internetu un citus līdzīgus saziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

1.25.

“Mārketings, reklāma un sponsorēšana” ir AIB uzņēmējdarbības (vai uzņēmējdarbības daļas) veicināšana, izmantojot saziņu, piemēram, televīziju, radio, laikrakstus, internetu un citus līdzīgus saziņas līdzekļus.

| 1.26. | “Materiāls” ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 11.5.1.4. pantā. |
| --- | --- |

1.26.

“Materiāls” ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 11.5.1.4. pantā.

| 1.27. | “Pasākumi” ir pienākumi, kas uzlikti AIB, Īrijai uzņemoties šī dokumenta 3.–11. pantā minētās saistības. |
| --- | --- |

1.27.

“Pasākumi” ir pienākumi, kas uzlikti AIB, Īrijai uzņemoties šī dokumenta 3.–11. pantā minētās saistības.

| 1.28. | “Uzraudzības pilnvarnieks” ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kurš ir neatkarīgs no AIB, kuru ir apstiprinājusi Eiropas Komisija un iecēlusi AIB, kura pienākums ir uzraudzīt, kā AIB pilda galīgajam lēmumam pievienotās saistības, un kura uzdevums ir pilnīgāk aprakstīts šim dokumentam pievienotajā grafikā. |
| --- | --- |

1.28.

“Uzraudzības pilnvarnieks” ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kurš ir neatkarīgs no AIB, kuru ir apstiprinājusi Eiropas Komisija un iecēlusi AIB, kura pienākums ir uzraudzīt, kā AIB pilda galīgajam lēmumam pievienotās saistības, un kura uzdevums ir pilnīgāk aprakstīts šim dokumentam pievienotajā grafikā.

| 1.29. | “Hipotēkas” ir visi kredītiestādes vai hipotekārā kredīta iestādes izdotie aizdevumi, kas nodrošināti ar dzīvojamo īpašumu Īrijā, kuru gadījumā aizdevuma mērķis parasti ir finansēt dzīvojamā īpašuma, ar ko ir nodrošināts aizdevums, īpašumtiesību maiņu vai tā uzlabošanu, taču mērķi var arī nebūt saistīti ar īpašumu. Atsauces uz hipotēkām ietver gan īpašnieka apdzīvotu īpašumu, gan īpašumu, kas iegādāts, lai to izīrētu. |
| --- | --- |

1.29.

“Hipotēkas” ir visi kredītiestādes vai hipotekārā kredīta iestādes izdotie aizdevumi, kas nodrošināti ar dzīvojamo īpašumu Īrijā, kuru gadījumā aizdevuma mērķis parasti ir finansēt dzīvojamā īpašuma, ar ko ir nodrošināts aizdevums, īpašumtiesību maiņu vai tā uzlabošanu, taču mērķi var arī nebūt saistīti ar īpašumu. Atsauces uz hipotēkām ietver gan īpašnieka apdzīvotu īpašumu, gan īpašumu, kas iegādāts, lai to izīrētu.

| 1.30. | “VAPA” ir Valsts aktīvu pārvaldības aģentūra, kas izveidota saskaņā ar 2009. gada Aktu par Valsts aktīvu pārvaldības aģentūru. |
| --- | --- |

1.30.

“VAPA” ir Valsts aktīvu pārvaldības aģentūra, kas izveidota saskaņā ar 2009. gada Aktu par Valsts aktīvu pārvaldības aģentūru.

| 1.31. | “Neto riska darījumu vērtība” attiecībā uz klientu ir ar šo klientu saistīts bruto kreditēšanas risks mīnus AIB izveidotās rezerves saistībā ar šo klientu. |
| --- | --- |

1.31.

“Neto riska darījumu vērtība” attiecībā uz klientu ir ar šo klientu saistīts bruto kreditēšanas risks mīnus AIB izveidotās rezerves saistībā ar šo klientu.

| 1.32. | “Paziņojuma datums” ir datums, kurā AIB informē svarīgo konkurentu par to, ka AIB ir jānosūta svarīgā konkurenta materiāls. |
| --- | --- |

1.32.

“Paziņojuma datums” ir datums, kurā AIB informē svarīgo konkurentu par to, ka AIB ir jānosūta svarīgā konkurenta materiāls.

| 1.33. | “VPRFK” ir Valsts pensiju rezerves fonda komisija. |
| --- | --- |

1.33.

“VPRFK” ir Valsts pensiju rezerves fonda komisija.

| 1.34. | “VPRFK priekšrocību akcijas” ir priekšrocību akcijas, kas pienākas, pamatojoties uz VPRFK ieguldījumu. |
| --- | --- |

1.34.

“VPRFK priekšrocību akcijas” ir priekšrocību akcijas, kas pienākas, pamatojoties uz VPRFK ieguldījumu.

| 1.35. | “VPRFK ieguldījums” ir VPRFK parakstītas AIB priekšrocību akcijas 3,5 miljardu euro apmērā un garantijas, ko izdeva parastām akcijām 2009. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

1.35.

“VPRFK ieguldījums” ir VPRFK parakstītas AIB priekšrocību akcijas 3,5 miljardu euro apmērā un garantijas, ko izdeva parastām akcijām 2009. gada 31. maijā.

| 1.36. | “Parastās akcijas” ir parastās akcijas AIB kapitālā, katra 0,01 euro vērtībā. |
| --- | --- |

1.36.

“Parastās akcijas” ir parastās akcijas AIB kapitālā, katra 0,01 euro vērtībā.

| 1.37. | [..] |
| --- | --- |

1.37.

[..]

| 1.38. | “Svarīgs konkurents” ir uzņēmums, kurš pieprasījuma datumā 1) ir licencēts Īrijā vai citviet, lai darbotos kā kredītiestāde Īrijā; 2) nesaņem valsts atbalstu (t. i., bankas, kas saņēmušas valsts atbalstu un vēl aizvien atrodas pārstrukturēšanas periodā, nav uzskatāmas par “svarīgiem konkurentiem”, taču bankas, kas saņēmušas valsts atbalstu, bet kuru pārstrukturēšanas periods ir beidzies, ir uzskatāmas par “svarīgiem konkurentiem”); un 3) kuram (ar visu saistīto uzņēmumu starpniecību) pieder tirgus daļa, kas nepārsniedz 15 % no krājumiem vai plūsmām attiecīgā produkta tirgū, kurā AIB pieder tirgus daļa, kas pārsniedz 30 % no krājumiem vai plūsmām attiecīgā produkta tirgū, pamatojoties uz tirgus daļas mērījumu, ko veicis neatkarīgs ārējais izpētes avots, tostarp AIB plānotie un uzraudzības pilnvarnieka apstiprinātie ieņēmumi no pamatkapitāla. |
| --- | --- |

1.38.

“Svarīgs konkurents” ir uzņēmums, kurš pieprasījuma datumā 1) ir licencēts Īrijā vai citviet, lai darbotos kā kredītiestāde Īrijā; 2) nesaņem valsts atbalstu (t. i., bankas, kas saņēmušas valsts atbalstu un vēl aizvien atrodas pārstrukturēšanas periodā, nav uzskatāmas par “svarīgiem konkurentiem”, taču bankas, kas saņēmušas valsts atbalstu, bet kuru pārstrukturēšanas periods ir beidzies, ir uzskatāmas par “svarīgiem konkurentiem”); un 3) kuram (ar visu saistīto uzņēmumu starpniecību) pieder tirgus daļa, kas nepārsniedz 15 % no krājumiem vai plūsmām attiecīgā produkta tirgū, kurā AIB pieder tirgus daļa, kas pārsniedz 30 % no krājumiem vai plūsmām attiecīgā produkta tirgū, pamatojoties uz tirgus daļas mērījumu, ko veicis neatkarīgs ārējais izpētes avots, tostarp AIB plānotie un uzraudzības pilnvarnieka apstiprinātie ieņēmumi no pamatkapitāla.

| 1.39. | “Konkrēts produkts” ir: i) privātpersonu norēķinu konti; ii) privātpersonu kredītkartes; iii) uzņēmumu norēķinu konti; iv) uzņēmumu kredītkartes; v) hipotēkas un vi) MVU aizdevumi un korporatīvie aizdevumi. |
| --- | --- |

1.39.

“Konkrēts produkts” ir: i) privātpersonu norēķinu konti; ii) privātpersonu kredītkartes; iii) uzņēmumu norēķinu konti; iv) uzņēmumu kredītkartes; v) hipotēkas un vi) MVU aizdevumi un korporatīvie aizdevumi.

| 1.40. | “Pārstrukturēšanas periods” ir laikposms no galīgā lēmuma pieņemšanas datuma līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.40.

“Pārstrukturēšanas periods” ir laikposms no galīgā lēmuma pieņemšanas datuma līdz 2017. gada 31. decembrim.

| 1.41. | “Pārstrukturēšanas plāns” ir plāns, ko AIB iesniedza Eiropas Komisijai ar Īrijas starpniecību 2012. gada septembrī un kas ik pa laikam ir grozīts un papildināts ar rakstveida paziņojumiem. |
| --- | --- |

1.41.

“Pārstrukturēšanas plāns” ir plāns, ko AIB iesniedza Eiropas Komisijai ar Īrijas starpniecību 2012. gada septembrī un kas ik pa laikam ir grozīts un papildināts ar rakstveida paziņojumiem.

| 1.42. | “Grafiks” ir tikai šī dokumenta grafiks, un šis grafiks ir šī dokumenta daļa. Grafiks ir neatņemama un vienlīdz saistoša noteikumu daļa. |
| --- | --- |

1.42.

“Grafiks” ir tikai šī dokumenta grafiks, un šis grafiks ir šī dokumenta daļa. Grafiks ir neatņemama un vienlīdz saistoša noteikumu daļa.

| 1.43. | “MVU aizdevumi” ir visi aizdevumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst definīcijai Eiropas Komisijas ieteikumā (1), Īrijā, kas veic saimniecisko darbību neatkarīgi no juridiskās formas (piemēram, uzņēmums, partnerība, individuāls uzņēmējs), nodarbina mazāk nekā 250 cilvēku un kura gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro vai kura gada bilance nepārsniedz 43 miljonus euro. Šādi aizdevumi ietver nodrošinātus un nenodrošinātus termiņaizdevumus, komerciālus hipotekāros kredītus, kas jāatmaksā noteiktā laikposmā, kas nepārsniedz 15 gadus, aktīvu finansējumu un komerciālu finansējumu, kā arī rēķinu diskontēšanu, ja attiecīgā aizdevuma procentu likme ir mainīga, konkrētajai atsauces procentu likmei ir noteikta robežvērtība vai procentu likme ir fiksēta visā aizdevuma termiņā vai tā daļā. Šī definīcija neattiecas uz aizdevumiem komerciāliem subjektiem, kas nav MVU, personām, kas darbojas kā patērētāji, “valdībai” un “citām finanšu” klientu kategorijām. |
| --- | --- |

1.43.

“MVU aizdevumi” ir visi aizdevumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst definīcijai Eiropas Komisijas ieteikumā (1), Īrijā, kas veic saimniecisko darbību neatkarīgi no juridiskās formas (piemēram, uzņēmums, partnerība, individuāls uzņēmējs), nodarbina mazāk nekā 250 cilvēku un kura gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro vai kura gada bilance nepārsniedz 43 miljonus euro. Šādi aizdevumi ietver nodrošinātus un nenodrošinātus termiņaizdevumus, komerciālus hipotekāros kredītus, kas jāatmaksā noteiktā laikposmā, kas nepārsniedz 15 gadus, aktīvu finansējumu un komerciālu finansējumu, kā arī rēķinu diskontēšanu, ja attiecīgā aizdevuma procentu likme ir mainīga, konkrētajai atsauces procentu likmei ir noteikta robežvērtība vai procentu likme ir fiksēta visā aizdevuma termiņā vai tā daļā. Šī definīcija neattiecas uz aizdevumiem komerciāliem subjektiem, kas nav MVU, personām, kas darbojas kā patērētāji, “valdībai” un “citām finanšu” klientu kategorijām.

| 1.44. | “Valsts atbalsts” šo noteikumu vajadzībām ir ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 2.1. pantā. |
| --- | --- |

1.44.

“Valsts atbalsts” šo noteikumu vajadzībām ir ar tādu nozīmi, kāda minēta šī dokumenta 2.1. pantā.

| 1.45. | “Derīgs pieteikums” ir pieteikums, kuru iesniedzis svarīgs konkurents, kas pieprasījuma datumā ir svarīgs konkurents attiecībā uz šī dokumenta 11.5. pantā minēto pakalpojumu, un kurā ir sīki izklāstīta pietiekama informācija, kas vajadzīga, lai AIB varētu sniegt pakalpojumu. |
| --- | --- |

1.45.

“Derīgs pieteikums” ir pieteikums, kuru iesniedzis svarīgs konkurents, kas pieprasījuma datumā ir svarīgs konkurents attiecībā uz šī dokumenta 11.5. pantā minēto pakalpojumu, un kurā ir sīki izklāstīta pietiekama informācija, kas vajadzīga, lai AIB varētu sniegt pakalpojumu.

2.   Pasākumu pamats

| 2.1. | Turpmāk minētie pasākumi ir atkarīgi no Eiropas Komisijas (“Komisija”), kas pieņem galīgo lēmumu par to, vai valsts atbalsts, ko saņēma EBS un AIB, kas ietvēra valsts atbalsta elementu Īrijas 2008. un 2009. gada bankas garantiju shēmās, Īrijas veiktajā EBS rekapitalizācijā, kas aprakstīta 2010. gada 2. jūnija Lēmumā par glābšanu N 160/10, AIB rekapitalizācijā, kas aprakstīta 2009. gada 12. maija Lēmumā par glābšanu N 241/09, 2010. gada 21. decembra Lēmumā par glābšanu N 553/10 un 2011. gada 15. jūlija Lēmumā par glābšanu SA.33296, un valsts atbalsts, ko piešķīra EBS un AIB pēc VAPA izveides (viss šis atbalsts turpmāk “valsts atbalsts”), ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107.–109. pantu. |
| --- | --- |

2.1.

Turpmāk minētie pasākumi ir atkarīgi no Eiropas Komisijas (“Komisija”), kas pieņem galīgo lēmumu par to, vai valsts atbalsts, ko saņēma EBS un AIB, kas ietvēra valsts atbalsta elementu Īrijas 2008. un 2009. gada bankas garantiju shēmās, Īrijas veiktajā EBS rekapitalizācijā, kas aprakstīta 2010. gada 2. jūnija Lēmumā par glābšanu N 160/10, AIB rekapitalizācijā, kas aprakstīta 2009. gada 12. maija Lēmumā par glābšanu N 241/09, 2010. gada 21. decembra Lēmumā par glābšanu N 553/10 un 2011. gada 15. jūlija Lēmumā par glābšanu SA.33296, un valsts atbalsts, ko piešķīra EBS un AIB pēc VAPA izveides (viss šis atbalsts turpmāk “valsts atbalsts”), ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107.–109. pantu.

| 2.2. | AIB ir jāpieliek visas iespējamās pūles, lai izpildītu pienākumus, kas tai uzlikti Īrijas uzņemto saistību rezultātā īstenoto pasākumu dēļ (tostarp visu nepieciešamo apstiprinājumu pieprasīšana un saņemšana). |
| --- | --- |

2.2.

AIB ir jāpieliek visas iespējamās pūles, lai izpildītu pienākumus, kas tai uzlikti Īrijas uzņemto saistību rezultātā īstenoto pasākumu dēļ (tostarp visu nepieciešamo apstiprinājumu pieprasīšana un saņemšana).

| 2.3. | Saistībā ar AIB pienākumu veikt šos pasākumus AIB nedrīkst pārkāpt nevienu no saviem juridiskajiem pienākumiem. Ja starp pienākumu, kas rodas šajos noteikumos paredzēta pasākuma īstenošanas rezultātā, un AIB juridiskajiem pienākumiem radīsies pretruna, AIB informēs uzraudzības pilnvarnieku un piedāvās alternatīvu risinājumu, kas ļaus AIB pildīt savus pienākumus. Uzraudzības pilnvarnieks pēc apspriešanās ar Komisiju pārbaudīs, vai piedāvātais risinājums atbilst noteikumos paredzētajām saistībām un AIB juridiskajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

2.3.

Saistībā ar AIB pienākumu veikt šos pasākumus AIB nedrīkst pārkāpt nevienu no saviem juridiskajiem pienākumiem. Ja starp pienākumu, kas rodas šajos noteikumos paredzēta pasākuma īstenošanas rezultātā, un AIB juridiskajiem pienākumiem radīsies pretruna, AIB informēs uzraudzības pilnvarnieku un piedāvās alternatīvu risinājumu, kas ļaus AIB pildīt savus pienākumus. Uzraudzības pilnvarnieks pēc apspriešanās ar Komisiju pārbaudīs, vai piedāvātais risinājums atbilst noteikumos paredzētajām saistībām un AIB juridiskajiem pienākumiem.

3.   Apņemšanās pārstrukturēt aizdevumu portfeli

| 3.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB sasniegs šādus hipotekāro kredītu un MVU aizdevumu pārstrukturēšanas mērķus (šajā 3. pantā minētie procenti ir katrā sektorā izmantotā euro bilance procentos), kas apstiprināti ES un SVF programmā:






  3.1.1. | līdz 2014. gada 31. decembrim [80–100] % (2) no apgrūtinātā MVU portfeļa būs pārstrukturēti (kas nozīmē, ka starp AIB un klientu, kura aizdevuma noteikumi ir pārskatīti (piemēram, pārskatīts aizdevuma līgums/noteikumi), ir bijusi oficiāla saziņa vai ir sākta tiesvedība); un |
| --- | --- | --- |

3.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB sasniegs šādus hipotekāro kredītu un MVU aizdevumu pārstrukturēšanas mērķus (šajā 3. pantā minētie procenti ir katrā sektorā izmantotā euro bilance procentos), kas apstiprināti ES un SVF programmā:

3.1.1.

līdz 2014. gada 31. decembrim [80–100] % (2) no apgrūtinātā MVU portfeļa būs pārstrukturēti (kas nozīmē, ka starp AIB un klientu, kura aizdevuma noteikumi ir pārskatīti (piemēram, pārskatīts aizdevuma līgums/noteikumi), ir bijusi oficiāla saziņa vai ir sākta tiesvedība); un

| 3.1.2. | līdz 2014. gada 30. jūnijamAIB piedāvās ilgtspējīgus risinājumus 75 % hipotēku, kas ir kavētie aizdevumi, un par risinājumiem noslēgs vienošanās ar klientiem attiecībā uz 35 % hipotēku, kas ir kavētie aizdevumi. |
| --- | --- |

3.1.2.

līdz 2014. gada 30. jūnijamAIB piedāvās ilgtspējīgus risinājumus 75 % hipotēku, kas ir kavētie aizdevumi, un par risinājumiem noslēgs vienošanās ar klientiem attiecībā uz 35 % hipotēku, kas ir kavētie aizdevumi.

| 3.2. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB sazināsies ar klientiem attiecībā uz citiem aizdevumu portfeļiem, ko pārvalda AIB Finanšu risinājumu grupa, un līdz 2014. gada 31. decembrim piedāvās ilgtspējīgus risinājumus [50–100] % šo aizdevumu. |
| --- | --- |

3.2.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB sazināsies ar klientiem attiecībā uz citiem aizdevumu portfeļiem, ko pārvalda AIB Finanšu risinājumu grupa, un līdz 2014. gada 31. decembrim piedāvās ilgtspējīgus risinājumus [50–100] % šo aizdevumu.

| 3.3. | No dienas, kad būs pagājuši trīs mēneši kopš galīgā lēmuma pieņemšanas, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB apstiprinātās metodoloģijas, kas paredzēta, lai novērtētu, kurš pārstrukturēšanas risinājums ir piemērotākais MVU aizdevumiem, korporatīvajiem aizdevumiem un aizdevumiem komercīpašumiem, kuru vērtība ir samazinājusies un/vai kuri ir kavētie aizdevumi, pamatā būs ekonomiski un komerciāli kritēriji, un tā ir šāda:






  3.3.1. | Ja klienta neto riska darījuma vērtība pārsniedz [2,5–10] miljonus euro, tiks veikta pārstrukturēšanas iespēju neto pašreizējās vērtības (“NPV”) analīze, lai maksimizētu AIB NPV, taču arī lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas dēļ netiek apdraudēta MVU vai citu uzņēmumu dzīvotspēja, un, ja izvēlētajam risinājumam nav augstākā NPV, tā pamatā ir jābūt pārbaudāmiem ekonomiskiem un komerciāliem kritērijiem, un lēmums būs jāapstiprina attiecīgajai AIB Kredītkomitejai. |
| --- | --- | --- |

3.3.

No dienas, kad būs pagājuši trīs mēneši kopš galīgā lēmuma pieņemšanas, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB apstiprinātās metodoloģijas, kas paredzēta, lai novērtētu, kurš pārstrukturēšanas risinājums ir piemērotākais MVU aizdevumiem, korporatīvajiem aizdevumiem un aizdevumiem komercīpašumiem, kuru vērtība ir samazinājusies un/vai kuri ir kavētie aizdevumi, pamatā būs ekonomiski un komerciāli kritēriji, un tā ir šāda:

3.3.1.

Ja klienta neto riska darījuma vērtība pārsniedz [2,5–10] miljonus euro, tiks veikta pārstrukturēšanas iespēju neto pašreizējās vērtības (“NPV”) analīze, lai maksimizētu AIB NPV, taču arī lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas dēļ netiek apdraudēta MVU vai citu uzņēmumu dzīvotspēja, un, ja izvēlētajam risinājumam nav augstākā NPV, tā pamatā ir jābūt pārbaudāmiem ekonomiskiem un komerciāliem kritērijiem, un lēmums būs jāapstiprina attiecīgajai AIB Kredītkomitejai.

| 3.3.2. | Ja klienta neto riska darījuma vērtība nepārsniedz [2,5–10] miljonus euro, Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB efektīvi un konsekventi īstenos pamatnostādnes, lai palīdzētu lēmumu pieņēmējiem ar piemērotiem līdzekļiem dzīvotspējīgiem un dzīvot nespējīgiem klientiem atbilstošas pārstrukturēšanas iespējas novērtēšanai. |
| --- | --- |

3.3.2.

Ja klienta neto riska darījuma vērtība nepārsniedz [2,5–10] miljonus euro, Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB efektīvi un konsekventi īstenos pamatnostādnes, lai palīdzētu lēmumu pieņēmējiem ar piemērotiem līdzekļiem dzīvotspējīgiem un dzīvot nespējīgiem klientiem atbilstošas pārstrukturēšanas iespējas novērtēšanai.

4.   Apņemšanās ierobežot aizdevumus līdz [..]

| 4.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB mainīs kopējo “jauno aizdevumu” ierobežojumu attiecīgi līdz [..] no [..] attiecīgi [..]. gadā un [..] [..]. gadā. |
| --- | --- |

4.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB mainīs kopējo “jauno aizdevumu” ierobežojumu attiecīgi līdz [..] no [..] attiecīgi [..]. gadā un [..] [..]. gadā.

| 4.2. | Pēc AIB ieskatiem jauns aizdevums var pārsniegt 4.1. pantā noteikto ierobežojumu [..], ja aizdevumu kopējais beigu bruto atlikums [..] nepārsniedz attiecīgi [..] [..]. gada beigās un [..] miljardus [..]. gada beigās. |
| --- | --- |

4.2.

Pēc AIB ieskatiem jauns aizdevums var pārsniegt 4.1. pantā noteikto ierobežojumu [..], ja aizdevumu kopējais beigu bruto atlikums [..] nepārsniedz attiecīgi [..] [..]. gada beigās un [..] miljardus [..]. gada beigās.

5.   Apņemšanās saistībā ar mārketingu, reklāmu un sponsorēšanu Īrijā

| 5.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB ierobežos nominālos ārējos mārketinga, reklāmas un sponsorēšanas izdevumus Īrijā tādā pašā līmenī, kāds tas bija finanšu gadā, kas beidzās 2012. gada 31. decembrī, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (t. i., [..] miljoni gadā). |
| --- | --- |

5.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB ierobežos nominālos ārējos mārketinga, reklāmas un sponsorēšanas izdevumus Īrijā tādā pašā līmenī, kāds tas bija finanšu gadā, kas beidzās 2012. gada 31. decembrī, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (t. i., [..] miljoni gadā).

| 5.2. | Pārstrukturēšanas periodā Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB savā reklāmas kampaņā neatsauksies uz AIB piešķirto valsts atbalstu un neveiks nekādus pasākumus, kurus pamatoti var uzskatīt par agresīvu komercpraksi. |
| --- | --- |

5.2.

Pārstrukturēšanas periodā Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB savā reklāmas kampaņā neatsauksies uz AIB piešķirto valsts atbalstu un neveiks nekādus pasākumus, kurus pamatoti var uzskatīt par agresīvu komercpraksi.

| 5.3. | Ierobežojums, kas minēts 5.1. pantā, neattiecas uz: a) valsts pārvaldes iestāžu vai valdības pieprasītiem vai ieteiktiem izdevumiem; un/vai b) izdevumiem, kas saistīti ar kādu šeit minētu pasākumu; un/vai c) ar labdarību saistītiem izdevumiem; un/vai d) iniciatīvām, kas ir pamatoti vajadzīgas, lai sniegtu klientiem un citām personām informāciju par tādiem jautājumiem kā krāpšana, noziedzīgi nodarījumi (piemēram, viltotas banknotes vai banku aplaupīšanas, izmaiņas produktu noteikumos) vai lielāku pakļautību riskam. |
| --- | --- |

5.3.

Ierobežojums, kas minēts 5.1. pantā, neattiecas uz: a) valsts pārvaldes iestāžu vai valdības pieprasītiem vai ieteiktiem izdevumiem; un/vai b) izdevumiem, kas saistīti ar kādu šeit minētu pasākumu; un/vai c) ar labdarību saistītiem izdevumiem; un/vai d) iniciatīvām, kas ir pamatoti vajadzīgas, lai sniegtu klientiem un citām personām informāciju par tādiem jautājumiem kā krāpšana, noziedzīgi nodarījumi (piemēram, viltotas banknotes vai banku aplaupīšanas, izmaiņas produktu noteikumos) vai lielāku pakļautību riskam.

6.   Apņemšanās neveikt nekādas iegādes un pieņemt ierobežojumus, kas attiecas uz AIB uzņēmējdarbību noteiktā laikposmā

| 6.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka no galīgā lēmuma pieņemšanas dienas un ātrākais līdz a) pārstrukturēšanas perioda beigām; un b) dienai, kad VPRFK priekšrocību akcijām un iespējamā kapitāla instrumentam ir jābūt pilnībā atmaksātam vai nepiederošam Īrijai, AIB nekādā gadījumā neiegādāsies daļas kādā uzņēmumā (proti, uzņēmumā, kura juridiskā forma ir uzņēmums, vai aktīvu paketē, kas veido uzņēmējdarbību) (“iegāde”), uz ko attiecas 6.2. pantā minētie izņēmumi. |
| --- | --- |

6.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka no galīgā lēmuma pieņemšanas dienas un ātrākais līdz a) pārstrukturēšanas perioda beigām; un b) dienai, kad VPRFK priekšrocību akcijām un iespējamā kapitāla instrumentam ir jābūt pilnībā atmaksātam vai nepiederošam Īrijai, AIB nekādā gadījumā neiegādāsies daļas kādā uzņēmumā (proti, uzņēmumā, kura juridiskā forma ir uzņēmums, vai aktīvu paketē, kas veido uzņēmējdarbību) (“iegāde”), uz ko attiecas 6.2. pantā minētie izņēmumi.

| 6.2. | AIB var veikt šādu iegādi:






  6.2.1. | ja ir saņemta Komisijas iepriekšēja rakstiska piekrišana un šādas piekrišanas pamatā ir fakts, ka iegāde ir uzskatāma par nepieciešamu izņēmuma apstākļos, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci; |
| --- | --- | --- |

6.2.

AIB var veikt šādu iegādi:

6.2.1.

ja ir saņemta Komisijas iepriekšēja rakstiska piekrišana un šādas piekrišanas pamatā ir fakts, ka iegāde ir uzskatāma par nepieciešamu izņēmuma apstākļos, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci;

| 6.2.2. | ja iegādes pirkuma cena (mīnus pieņēmums par parādu), ko maksā AIB, ir zemāka par 0,01 % no AIB kopējiem aktīviem galīgā lēmuma pieņemšanas dienā, bet kumulatīvā pirkuma cena par visām pārstrukturēšanas periodā veiktajām iegādēm (mīnus pieņēmums par parādu), ko ir samaksājusi AIB, ir mazāka par 0,025 % no AIB kopējiem aktīviem galīgā lēmuma pieņemšanas dienā; vai |
| --- | --- |

6.2.2.

ja iegādes pirkuma cena (mīnus pieņēmums par parādu), ko maksā AIB, ir zemāka par 0,01 % no AIB kopējiem aktīviem galīgā lēmuma pieņemšanas dienā, bet kumulatīvā pirkuma cena par visām pārstrukturēšanas periodā veiktajām iegādēm (mīnus pieņēmums par parādu), ko ir samaksājusi AIB, ir mazāka par 0,025 % no AIB kopējiem aktīviem galīgā lēmuma pieņemšanas dienā; vai

| 6.2.3. | ja iegāde notiek, bankai veicot parastu uzņēmējdarbību un pārvaldot pašreizējās prasības pret grūtībās esošiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.2.3.

ja iegāde notiek, bankai veicot parastu uzņēmējdarbību un pārvaldot pašreizējās prasības pret grūtībās esošiem uzņēmumiem.

7.   Apņemšanās saistībā ar kapitāla instrumentu maksājumiem

| 7.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB neveiks patstāvīgus kuponu maksājumus un neizmantos brīvprātīgas kapitāla instrumentu pirkšanas iespējas pārstrukturēšanas periodā, izņemot, ja:






  7.1.1. | Komisija piekrīt maksājumam vai pirkšanas iespējai; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB neveiks patstāvīgus kuponu maksājumus un neizmantos brīvprātīgas kapitāla instrumentu pirkšanas iespējas pārstrukturēšanas periodā, izņemot, ja:

7.1.1.

Komisija piekrīt maksājumam vai pirkšanas iespējai;

| 7.1.2. | kupona maksājums tiek veikts valstij (ar nosacījumu, ka šādi maksājumi neizraisīs kupona maksājumus citiem ieguldītājiem, kas citos apstākļos nebūtu obligāti); vai |
| --- | --- |

7.1.2.

kupona maksājums tiek veikts valstij (ar nosacījumu, ka šādi maksājumi neizraisīs kupona maksājumus citiem ieguldītājiem, kas citos apstākļos nebūtu obligāti); vai

| 7.1.3. | maksājumi jāveic saistībā ar jaunu emitētu instrumentu (proti, instrumentiem, kas emitēti galīgā lēmuma pieņemšanas dienā vai pēc tam), ar nosacījumu, ka ikviens kupona maksājums saistībā ar šādiem jauniem emitētiem instrumentiem neuzliek juridisku pienākumu veikt kupona maksājumus par AIB vērtspapīriem, kuri pastāvēja līdz galīgā lēmuma pieņemšanas dienai. |
| --- | --- |

7.1.3.

maksājumi jāveic saistībā ar jaunu emitētu instrumentu (proti, instrumentiem, kas emitēti galīgā lēmuma pieņemšanas dienā vai pēc tam), ar nosacījumu, ka ikviens kupona maksājums saistībā ar šādiem jauniem emitētiem instrumentiem neuzliek juridisku pienākumu veikt kupona maksājumus par AIB vērtspapīriem, kuri pastāvēja līdz galīgā lēmuma pieņemšanas dienai.

8.   Apņemšanās samazināt izmaksas

| 8.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB aktīvi pārvaldīs izmaksas, lai līdz 2015. gada 31. decembrimAIB:






  8.1.1. | pamatdarbības izdevumi gadā nepārsniegtu [..] miljonus euro, kas ir par [200–600] miljoniem euro mazāk nekā skaitlis, kas minēts finanšu ziņojumos par 2012. gadu; un |
| --- | --- | --- |

8.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB aktīvi pārvaldīs izmaksas, lai līdz 2015. gada 31. decembrimAIB:

8.1.1.

pamatdarbības izdevumi gadā nepārsniegtu [..] miljonus euro, kas ir par [200–600] miljoniem euro mazāk nekā skaitlis, kas minēts finanšu ziņojumos par 2012. gadu; un

| 8.1.2. | IIA nepārsniegs [45–65] %, ja vien IKP pieaugums šajā laikā nebūs zemāks par 2 %; tādā gadījumā IIA nepārsniegs [50–70] %. |
| --- | --- |

8.1.2.

IIA nepārsniegs [45–65] %, ja vien IKP pieaugums šajā laikā nebūs zemāks par 2 %; tādā gadījumā IIA nepārsniegs [50–70] %.

9.   Apņemšanās saistībā ar AIB risku, kas attiecas uz Īrijas valsts parādu

| 9.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB turēto Īrijas valsts obligāciju vērtība, izņemot VAPA emitētās obligācijas, nevienā brīdī pārstrukturēšanas periodā nedrīkst pārsniegt [10–20] miljardus euro. |
| --- | --- |

9.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB turēto Īrijas valsts obligāciju vērtība, izņemot VAPA emitētās obligācijas, nevienā brīdī pārstrukturēšanas periodā nedrīkst pārsniegt [10–20] miljardus euro.

10.   Apņemšanās atmaksāt valsts atbalstu

| 10.1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB atmaksās valsts atbalstu pirms pārstrukturēšanas perioda beigām, izmaksājot dividendes vai citādi, tādā apmērā, kas vienāds ar pašu kapitāla daļu, kas pārsniedz minimālo 1. LP rādītāju (pēc noteikumu “Bāzele III” pilnīgas īstenošanas), ko 2016. gada 31. decembrī noteiks centrālā banka (plus 1–4 % rezerve). |
| --- | --- |

10.1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB atmaksās valsts atbalstu pirms pārstrukturēšanas perioda beigām, izmaksājot dividendes vai citādi, tādā apmērā, kas vienāds ar pašu kapitāla daļu, kas pārsniedz minimālo 1. LP rādītāju (pēc noteikumu “Bāzele III” pilnīgas īstenošanas), ko 2016. gada 31. decembrī noteiks centrālā banka (plus 1–4 % rezerve).

| 10.2. | Īrija un AIB apzinās, ka 10.1. pantā paredzētā apņemšanās ir atkarīga no visu tiesību aktos paredzētu un citu apstiprinājumu saņemšanas. |
| --- | --- |

10.2.

Īrija un AIB apzinās, ka 10.1. pantā paredzētā apņemšanās ir atkarīga no visu tiesību aktos paredzētu un citu apstiprinājumu saņemšanas.

| 10.3. | Lai veicinātu 10.1. pantā paredzēto atmaksu, Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB neveiks nekādus pasākumus, kas varētu izraisīt kapitāla aizplūšanu laikposmā līdz [..], ja vien [..]. |
| --- | --- |

10.3.

Lai veicinātu 10.1. pantā paredzēto atmaksu, Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB neveiks nekādus pasākumus, kas varētu izraisīt kapitāla aizplūšanu laikposmā līdz [..], ja vien [..].

| 10.4. | Neskarot 10.1.–10.3. pantu, Īrija un AIB saglabā iespējas:






  10.4.1. | daļēji vai pilnībā pārvērst pašu kapitālā VPRFK priekšrocību akcijas par nominālo vērtību līdz 2014. gada 13. maijam un pēc tam par 125 % no parakstītās cenas pirms valsts izstāšanās (vai daļējas izstāšanās) vai izstāšanās laikā, kas notiek gadījumā, ja valsts iesaistās privātajā sektorā; un |
| --- | --- | --- |

10.4.

Neskarot 10.1.–10.3. pantu, Īrija un AIB saglabā iespējas:

10.4.1.

daļēji vai pilnībā pārvērst pašu kapitālā VPRFK priekšrocību akcijas par nominālo vērtību līdz 2014. gada 13. maijam un pēc tam par 125 % no parakstītās cenas pirms valsts izstāšanās (vai daļējas izstāšanās) vai izstāšanās laikā, kas notiek gadījumā, ja valsts iesaistās privātajā sektorā; un

| 10.4.2. | jebkurā laikā realizēt valsts iespējamā kapitāla instrumentu neatkarīgi no tā, ka AIB nebūs iespējas izpirkt valsts iespējamā kapitāla instrumentu kā tikai pēc visaptverošā novērtējuma, kam ir jāsaņem tiesību aktos noteikts apstiprinājums. |
| --- | --- |

10.4.2.

jebkurā laikā realizēt valsts iespējamā kapitāla instrumentu neatkarīgi no tā, ka AIB nebūs iespējas izpirkt valsts iespējamā kapitāla instrumentu kā tikai pēc visaptverošā novērtējuma, kam ir jāsaņem tiesību aktos noteikts apstiprinājums.

11.   Apņemšanās veikt konkrētus pasākumus konkurences jomā

| 11.1. | Sākot no 2014. gada 1. jūlija, trīs gadus Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB veiks konkrētus pasākumus konkurences jomā, proti, piedāvās svarīgiem konkurentiem: a) pakalpojumu paketi; un b) klientu mobilitātes paketi. |
| --- | --- |

11.1.

Sākot no 2014. gada 1. jūlija, trīs gadus Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB veiks konkrētus pasākumus konkurences jomā, proti, piedāvās svarīgiem konkurentiem: a) pakalpojumu paketi; un b) klientu mobilitātes paketi.

| 11.2. | Īrija apņemas nodrošināt, ka, sākot no 2014. gada 1. jūlija, trīs gadus AIB piešķirs 500 000 euro gadā sabiedrības informētības kampaņai (Īrijai ir jāveicina šāda kampaņa ar valsts iestāžu starpniecību), lai paaugstinātu informētību un veicinātu klientu pāreju. |
| --- | --- |

11.2.

Īrija apņemas nodrošināt, ka, sākot no 2014. gada 1. jūlija, trīs gadus AIB piešķirs 500 000 euro gadā sabiedrības informētības kampaņai (Īrijai ir jāveicina šāda kampaņa ar valsts iestāžu starpniecību), lai paaugstinātu informētību un veicinātu klientu pāreju.

| 11.3. | Par strīdiem, kas radušies starp AIB un svarīgu konkurentu saistībā ar šo 11. pantu, AIB un svarīgais konkurents ziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklēs risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies pēc risinājuma Komisijā, kuras lēmums ir saistošs. |
| --- | --- |

11.3.

Par strīdiem, kas radušies starp AIB un svarīgu konkurentu saistībā ar šo 11. pantu, AIB un svarīgais konkurents ziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklēs risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies pēc risinājuma Komisijā, kuras lēmums ir saistošs.

Pakalpojumu pakete

| 11.4. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB piedāvās pakalpojumu paketi svarīgiem konkurentiem, kuriem ir vajadzīga šāda pakete. |
| --- | --- |

11.4.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB piedāvās pakalpojumu paketi svarīgiem konkurentiem, kuriem ir vajadzīga šāda pakete.

| 11.4.1. | Ņemot vērā FRAND noteikumus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tiek atlīdzinātas AIB papildu izmaksas (tostarp svarīgās kapitāla izmaksas, un kapitāla izmaksas ir AIB līdzekļi (t. i., parāda un pašu kapitāla izmaksas) uzņēmējdarbības veikšanai), AIB piedāvā svarīgajiem konkurentiem:






  11.4.1.1. | piekļuvi Īrijas banku klīringa sistēmai (kurā apkalpo gan darījumus, kuros izmanto papīra dokumentus, gan elektroniskus darījumus); |
| --- | --- | --- |

11.4.1.

Ņemot vērā FRAND noteikumus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tiek atlīdzinātas AIB papildu izmaksas (tostarp svarīgās kapitāla izmaksas, un kapitāla izmaksas ir AIB līdzekļi (t. i., parāda un pašu kapitāla izmaksas) uzņēmējdarbības veikšanai), AIB piedāvā svarīgajiem konkurentiem:

11.4.1.1.

piekļuvi Īrijas banku klīringa sistēmai (kurā apkalpo gan darījumus, kuros izmanto papīra dokumentus, gan elektroniskus darījumus);

| 11.4.1.2. | debetkaršu piekļuvi ikvienam bankomātu tīklam Īrijā, kura locekle ir AIB; |
| --- | --- |

11.4.1.2.

debetkaršu piekļuvi ikvienam bankomātu tīklam Īrijā, kura locekle ir AIB;

| 11.4.1.3. | piekļuvi tirgus izlūkdatiem (piemēram, vispārīgam rādītājam par klientu saistību neizpildi un vispārīgiem makroekonomikas un mikroekonomikas datiem), taču šādai piekļuvei ir jābūt saskaņā ar visiem tiesību aktiem, kodeksiem un praksi, tostarp, nepiemērojot nekādus ierobežojumus, tiem, kas attiecas uz datu aizsardzību, konfidencialitāti, intelektuālo īpašumu, līgumiem un konkurenci; |
| --- | --- |

11.4.1.3.

piekļuvi tirgus izlūkdatiem (piemēram, vispārīgam rādītājam par klientu saistību neizpildi un vispārīgiem makroekonomikas un mikroekonomikas datiem), taču šādai piekļuvei ir jābūt saskaņā ar visiem tiesību aktiem, kodeksiem un praksi, tostarp, nepiemērojot nekādus ierobežojumus, tiem, kas attiecas uz datu aizsardzību, konfidencialitāti, intelektuālo īpašumu, līgumiem un konkurenci;

| 11.4.1.4. | piekļuvi skaidras naudas piegādes un sadales pakalpojumiem; un |
| --- | --- |

11.4.1.4.

piekļuvi skaidras naudas piegādes un sadales pakalpojumiem; un

| 11.4.1.5. | ārvalstu valūtas piegādes un sadales pakalpojumiem. |
| --- | --- |

11.4.1.5.

ārvalstu valūtas piegādes un sadales pakalpojumiem.

| 11.4.2. | AIB rūpīgi izvērtēs visus tos pamatotos pieprasījumus veikt izmaiņas 11.4.1. pantā paredzētajos pakalpojumos, kas saņemti no svarīga konkurenta ar uzraudzības pilnvarnieka starpniecību. Lai nerastos šaubas, šie pakalpojumi ir jāsniedz saskaņā ar visiem piemērojamiem tiesību aktiem, kodeksiem un vispārīgu praksi (tostarp, bez ierobežojumiem, ES Maksājumu pakalpojumu direktīvu), un AIB ir jāsniedz tikai tādi pakalpojumi, ko tā kontrolē un pārvalda. |
| --- | --- |

11.4.2.

AIB rūpīgi izvērtēs visus tos pamatotos pieprasījumus veikt izmaiņas 11.4.1. pantā paredzētajos pakalpojumos, kas saņemti no svarīga konkurenta ar uzraudzības pilnvarnieka starpniecību. Lai nerastos šaubas, šie pakalpojumi ir jāsniedz saskaņā ar visiem piemērojamiem tiesību aktiem, kodeksiem un vispārīgu praksi (tostarp, bez ierobežojumiem, ES Maksājumu pakalpojumu direktīvu), un AIB ir jāsniedz tikai tādi pakalpojumi, ko tā kontrolē un pārvalda.

Klientu mobilitātes pakete

| 11.5. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB piedāvās klientu mobilitātes paketi svarīgiem konkurentiem, kuriem ir vajadzīga šāda pakete. |
| --- | --- |

11.5.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB piedāvās klientu mobilitātes paketi svarīgiem konkurentiem, kuriem ir vajadzīga šāda pakete.

| 11.5.1. | Klientu mobilitātes pakete ļaus svarīgam konkurentam nosūtīt AIB klientiem ar konkrētu produktu saistītus reklāmas materiālus ar nosacījumu, ka pilnībā ir izpildīti visi 11.5.1. panta noteikumi:






  11.5.1.1. | AIB ir saņēmusi derīgu pieteikumu no svarīgā konkurenta; |
| --- | --- | --- |

11.5.1.

Klientu mobilitātes pakete ļaus svarīgam konkurentam nosūtīt AIB klientiem ar konkrētu produktu saistītus reklāmas materiālus ar nosacījumu, ka pilnībā ir izpildīti visi 11.5.1. panta noteikumi:

11.5.1.1.

AIB ir saņēmusi derīgu pieteikumu no svarīgā konkurenta;

| 11.5.1.2. | svarīgais konkurents kvalificējas kā svarīgs konkurents pieprasījuma datumā; |
| --- | --- |

11.5.1.2.

svarīgais konkurents kvalificējas kā svarīgs konkurents pieprasījuma datumā;

| 11.5.1.3. | pieprasījuma datumā AIB tirgus daļa attiecībā uz konkrēto produktu pārsniedz 30 %; |
| --- | --- |

11.5.1.3.

pieprasījuma datumā AIB tirgus daļa attiecībā uz konkrēto produktu pārsniedz 30 %;

| 11.5.1.4. | svarīgais konkurents atlīdzinās AIB saskaņā ar komerciāliem noteikumiem visas izmaksas, kas tieši saistītas ar svarīgā konkurenta materiāla, kas attiecas uz konkrēto produktu (“materiāls”), nosūtīšanu AIB klientiem (tostarp attiecīgos gadījumos šāda materiāla drukāšanu, iepakošanu un nosūtīšanu pa pastu). Svarīgie konkurenti būs atbildīgi par visām izmaksām, kas saistītas ar konkrēto materiālu ražošanu, piegādi, un AIB izmaksām saistībā ar konkrētiem materiāliem un nosūtīšanas izmaksām. Izmaksas, kas saistītas ar klientu mobilitātes paketes klientu atlasi, segs AIB. Citas izmaksas, kas nav tieši saistītas ar svarīgā konkurenta materiāla nosūtīšanu AIB klientiem, segs AIB; |
| --- | --- |

11.5.1.4.

svarīgais konkurents atlīdzinās AIB saskaņā ar komerciāliem noteikumiem visas izmaksas, kas tieši saistītas ar svarīgā konkurenta materiāla, kas attiecas uz konkrēto produktu (“materiāls”), nosūtīšanu AIB klientiem (tostarp attiecīgos gadījumos šāda materiāla drukāšanu, iepakošanu un nosūtīšanu pa pastu). Svarīgie konkurenti būs atbildīgi par visām izmaksām, kas saistītas ar konkrēto materiālu ražošanu, piegādi, un AIB izmaksām saistībā ar konkrētiem materiāliem un nosūtīšanas izmaksām. Izmaksas, kas saistītas ar klientu mobilitātes paketes klientu atlasi, segs AIB. Citas izmaksas, kas nav tieši saistītas ar svarīgā konkurenta materiāla nosūtīšanu AIB klientiem, segs AIB;

| 11.5.1.5. | svarīgais konkurents uzņemas visu atbildību par materiāla likumību, precizitāti un atbilstību un pirms sūtīšanas iesniedz AIB rakstveida apņemšanos kompensēt AIB visus ar sūtīšanu saistītos zaudējumus vai bojājumus. Lai nerastos šaubas, AIB nav pienākuma pārskatīt materiālus, un AIB neuzņemas nekādu atbildību par materiālu, kas izplatīts saskaņā ar šo pasākumu vai īstenojot šo pasākumu; ja šajā ziņā rodas strīds starp AIB un svarīgo konkurentu, par to ziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklēs risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma; un |
| --- | --- |

11.5.1.5.

svarīgais konkurents uzņemas visu atbildību par materiāla likumību, precizitāti un atbilstību un pirms sūtīšanas iesniedz AIB rakstveida apņemšanos kompensēt AIB visus ar sūtīšanu saistītos zaudējumus vai bojājumus. Lai nerastos šaubas, AIB nav pienākuma pārskatīt materiālus, un AIB neuzņemas nekādu atbildību par materiālu, kas izplatīts saskaņā ar šo pasākumu vai īstenojot šo pasākumu; ja šajā ziņā rodas strīds starp AIB un svarīgo konkurentu, par to ziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklēs risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma; un

| 11.5.1.6. | AIB līdz plkst. 17.00 piecas parastās darbadienas pirms sūtīšanas datuma ir jāsaņem pietiekams izplatāmā materiāla kopiju skaits, un materiālam visos aspektos ir jāatbilst visiem piemērojamiem tiesību aktiem, kodeksiem un praksei. Par ikvienu strīdu ir jāziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklē risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma. |
| --- | --- |

11.5.1.6.

AIB līdz plkst. 17.00 piecas parastās darbadienas pirms sūtīšanas datuma ir jāsaņem pietiekams izplatāmā materiāla kopiju skaits, un materiālam visos aspektos ir jāatbilst visiem piemērojamiem tiesību aktiem, kodeksiem un praksei. Par ikvienu strīdu ir jāziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklē risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma.

| 11.5.2. | Uz AIB veiktu sūtīšanu attiecas šādi noteikumi:






  11.5.2.1. | Sūtījumi tiks sadalīti sešos periodos pa sešiem mēnešiem; pirmais periods sākas dienā trīs mēnešus pēc galīgā lēmuma pieņemšanas dienas. Šajos periodos svarīgie konkurenti var iesniegt AIB sūtīšanas pieteikumu. Katrs svarīgais konkurents drīkst vērsties pie AIB vienu reizi katrā sešu mēnešu sūtīšanas periodā. |
| --- | --- | --- |

11.5.2.

Uz AIB veiktu sūtīšanu attiecas šādi noteikumi:

11.5.2.1.

Sūtījumi tiks sadalīti sešos periodos pa sešiem mēnešiem; pirmais periods sākas dienā trīs mēnešus pēc galīgā lēmuma pieņemšanas dienas. Šajos periodos svarīgie konkurenti var iesniegt AIB sūtīšanas pieteikumu. Katrs svarīgais konkurents drīkst vērsties pie AIB vienu reizi katrā sešu mēnešu sūtīšanas periodā.

| 11.5.2.2. | Katrā sešu mēnešu sūtīšanas periodā sūtīšana tiek veikta trīs iepriekš noteiktos datumos (“sūtīšanas datumi”), ņemot vērā svarīgo konkurentu intereses un AIB sūtīšanas grafiku ar nosacījumu, ka svarīgo konkurentu pieprasījuma datums ir pieņemamu skaitu dienu pirms sūtīšanas datumiem, lai AIB varētu sagatavot šādus apjomīgus sūtījumus līdz katram sūtīšanas datumam (un šādi pieprasījumi AIB ir jāsaņem ne vēlāk kā līdz plkst. 17.00 (pēc Dublinas laika) attiecīgajā pieprasījuma datumā). AIB nodrošinās, ka sūtīšanas datumi tiks iepriekš publiskoti AIB tīmekļa vietnē, lai dotu ieinteresētajiem svarīgajiem konkurentiem pietiekami daudz laika pieteikuma sagatavošanai. Par ikvienu strīdu ir jāziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklē risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma. |
| --- | --- |

11.5.2.2.

Katrā sešu mēnešu sūtīšanas periodā sūtīšana tiek veikta trīs iepriekš noteiktos datumos (“sūtīšanas datumi”), ņemot vērā svarīgo konkurentu intereses un AIB sūtīšanas grafiku ar nosacījumu, ka svarīgo konkurentu pieprasījuma datums ir pieņemamu skaitu dienu pirms sūtīšanas datumiem, lai AIB varētu sagatavot šādus apjomīgus sūtījumus līdz katram sūtīšanas datumam (un šādi pieprasījumi AIB ir jāsaņem ne vēlāk kā līdz plkst. 17.00 (pēc Dublinas laika) attiecīgajā pieprasījuma datumā). AIB nodrošinās, ka sūtīšanas datumi tiks iepriekš publiskoti AIB tīmekļa vietnē, lai dotu ieinteresētajiem svarīgajiem konkurentiem pietiekami daudz laika pieteikuma sagatavošanai. Par ikvienu strīdu ir jāziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklē risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma.

| 11.5.2.3. | Sūtīšanas vajadzībām AIB pēc svarīgā konkurenta pieprasījuma nejauši atlasa ne vairāk kā vienu trešdaļu savu klientu katram sūtījumam, kas tiek veikts pirmajā sešu mēnešu sūtīšanas periodā; šie klienti ir tikai tādi svarīgā konkurenta reklamētā, attiecīgajā sūtījumā iekļautā konkrētā produkta AIB klienti, kas ir piekrituši saņemt mārketinga informāciju no AIB. Otrajā sešu mēnešu sūtīšanas periodā AIB atlasīs citu trešdaļu savu klientu, bet trešajā periodā atlikušo trešdaļu savu klientu. Tas pats process atkārtosies nākamajos trijos sešu mēnešu sūtīšanas periodos. Uzraudzības pilnvarnieks pārbaudīs AIB veikto klientu atlasi. Pēc svarīgā konkurenta pieprasījuma to klientu skaits, ar ko ir notikusi sazināšanās sešu mēnešu sūtīšanas periodā, var tikt samazināts, pamatojoties uz filtrēšanas kritērijiem, ko AIB var viegli izpildīt (proti, instrumenti, kas vajadzīgi, lai veiktu filtrēšanu, jau ir pieejami AIB vai AIB var tos viegli aprēķināt). Saskaņā ar Īrijas datu aizsardzības likumu nevienam klientam nedrīkst sūtīt materiālu, ja klients nav sniedzis AIB piekrišanu saņemt līdzīgus AIB materiālus. |
| --- | --- |

11.5.2.3.

Sūtīšanas vajadzībām AIB pēc svarīgā konkurenta pieprasījuma nejauši atlasa ne vairāk kā vienu trešdaļu savu klientu katram sūtījumam, kas tiek veikts pirmajā sešu mēnešu sūtīšanas periodā; šie klienti ir tikai tādi svarīgā konkurenta reklamētā, attiecīgajā sūtījumā iekļautā konkrētā produkta AIB klienti, kas ir piekrituši saņemt mārketinga informāciju no AIB. Otrajā sešu mēnešu sūtīšanas periodā AIB atlasīs citu trešdaļu savu klientu, bet trešajā periodā atlikušo trešdaļu savu klientu. Tas pats process atkārtosies nākamajos trijos sešu mēnešu sūtīšanas periodos. Uzraudzības pilnvarnieks pārbaudīs AIB veikto klientu atlasi. Pēc svarīgā konkurenta pieprasījuma to klientu skaits, ar ko ir notikusi sazināšanās sešu mēnešu sūtīšanas periodā, var tikt samazināts, pamatojoties uz filtrēšanas kritērijiem, ko AIB var viegli izpildīt (proti, instrumenti, kas vajadzīgi, lai veiktu filtrēšanu, jau ir pieejami AIB vai AIB var tos viegli aprēķināt). Saskaņā ar Īrijas datu aizsardzības likumu nevienam klientam nedrīkst sūtīt materiālu, ja klients nav sniedzis AIB piekrišanu saņemt līdzīgus AIB materiālus.

| 11.5.2.4. | Lai nodrošinātu, ka klienti netiek nepamatoti apgādāti ar reklāmas materiāliem un lai palielinātu iespēju, ka svarīgo konkurentu piegādātais materiāls tiek izlasīts, katrā sūtīšanas datumā katrā sešu mēnešu sūtīšanas periodā, īstenojot šo pasākumu, AIB nosūtīs ne vairāk kā divu konkrētā produkta svarīgo konkurentu materiālu. |
| --- | --- |

11.5.2.4.

Lai nodrošinātu, ka klienti netiek nepamatoti apgādāti ar reklāmas materiāliem un lai palielinātu iespēju, ka svarīgo konkurentu piegādātais materiāls tiek izlasīts, katrā sūtīšanas datumā katrā sešu mēnešu sūtīšanas periodā, īstenojot šo pasākumu, AIB nosūtīs ne vairāk kā divu konkrētā produkta svarīgo konkurentu materiālu.

| 11.5.2.5. | Lai nerastos šaubas, neizmantotās sūtīšanas iespējas tiek zaudētas un netiek pārceltas. |
| --- | --- |

11.5.2.5.

Lai nerastos šaubas, neizmantotās sūtīšanas iespējas tiek zaudētas un netiek pārceltas.

| 11.5.3. | Sūtījumu pārvaldīs, apstrādās un pabeigs AIB (vai tās aģents) svarīgā konkurenta vārdā un uz viņa atbildību bez svarīgā konkurenta jebkāda ieguldījuma vai iesaistīšanās. Lai nerastos šaubas, svarīgajam konkurentam nav piekļuves AIB klientu vārdiem, adresēm un citai informācijai. |
| --- | --- |

11.5.3.

Sūtījumu pārvaldīs, apstrādās un pabeigs AIB (vai tās aģents) svarīgā konkurenta vārdā un uz viņa atbildību bez svarīgā konkurenta jebkāda ieguldījuma vai iesaistīšanās. Lai nerastos šaubas, svarīgajam konkurentam nav piekļuves AIB klientu vārdiem, adresēm un citai informācijai.

| 11.5.4. | AIB ir pienākums katrā sūtīšanas datumā nosūtīt materiālu ne vairāk kā divu konkrētā produkta svarīgo konkurentu vārdā, un šie divi konkrētā produkta svarīgie konkurenti ir jāatlasa tādā secībā, kādā tie iesnieguši pieteikumu AIB, vai, ja uz vienu sūtīšanas datumu vienlaikus piesakās vairāk nekā divi konkrētā produkta svarīgie konkurenti, divus konkrētā produkta svarīgos konkurentus izlozēs uzraudzības pilnvarnieks. Lai pieteikums būtu derīgs, svarīgajam konkurentam ir jākvalificējas kā svarīgam konkurentam pieprasījuma datumā un tam ir jāatbilst visiem 11.5.1. pantā paredzētajiem noteikumiem. AIB rakstveidā informēs svarīgo konkurentu par to, vai tā pieteikums ir derīgs un vai AIB sūtīs tā materiālu. |
| --- | --- |

11.5.4.

AIB ir pienākums katrā sūtīšanas datumā nosūtīt materiālu ne vairāk kā divu konkrētā produkta svarīgo konkurentu vārdā, un šie divi konkrētā produkta svarīgie konkurenti ir jāatlasa tādā secībā, kādā tie iesnieguši pieteikumu AIB, vai, ja uz vienu sūtīšanas datumu vienlaikus piesakās vairāk nekā divi konkrētā produkta svarīgie konkurenti, divus konkrētā produkta svarīgos konkurentus izlozēs uzraudzības pilnvarnieks. Lai pieteikums būtu derīgs, svarīgajam konkurentam ir jākvalificējas kā svarīgam konkurentam pieprasījuma datumā un tam ir jāatbilst visiem 11.5.1. pantā paredzētajiem noteikumiem. AIB rakstveidā informēs svarīgo konkurentu par to, vai tā pieteikums ir derīgs un vai AIB sūtīs tā materiālu.

| 11.5.5. | Svarīgais konkurents var pieprasīt nosūtīt materiālu saistībā ar vienu vai vairākiem konkrētiem produktiem, taču ne citiem produktiem. Turklāt svarīgais konkurents var norādīt klientiem uz iespēju pilnībā vai daļēji mainīt savas attiecības ar banku un sniegt vispārīgas atsauces uz citiem bankas produktiem. Citos gadījumos pieprasījums būs derīgs neatkarīgi no tā, ka ir pieprasīts īstenot šo klientu mobilitātes pasākumu, ja AIB tirgus daļa attiecībā uz konkrēto produktu ir mazāka par 30 %, ar nosacījumu, ka sūtīšanas pieprasījums attiecas arī uz tādiem konkrētiem produktiem, kuru gadījumā AIB tirgus daļa ir lielāka par 30 %. Ja no svarīgā konkurenta saņemtajos mārketinga materiālos ir arī materiāli, kas attiecas uz produktiem, kuri nav konkrētie produkti (izņemot vispārīgas atsauces, lai klienti pilnībā vai daļēji mainītu savas attiecības ar banku, un vispārīgas atsauces uz citiem bankas produktiem), AIB nav pienākuma nosūtīt šos materiālus, taču tā informēs svarīgo konkurentu par savu lēmumu laikus, tiklīdz tas būs iespējams, lai dotu svarīgajam konkurentam iespēju atkārtoti iesniegt materiālus ar grozījumiem. Par ikvienu strīdu šajā saistībā ir jāziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklē risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma. AIB nav pienākuma nosūtīt atkārtoti iesniegtos materiālus, ja vien tie nav saņemti līdz plkst. 17.00 piecas parastās darbadienas pirms sūtīšanas datuma un ja šie atkārtoti iesniegtie materiāli neatbilst 11.5.5. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

11.5.5.

Svarīgais konkurents var pieprasīt nosūtīt materiālu saistībā ar vienu vai vairākiem konkrētiem produktiem, taču ne citiem produktiem. Turklāt svarīgais konkurents var norādīt klientiem uz iespēju pilnībā vai daļēji mainīt savas attiecības ar banku un sniegt vispārīgas atsauces uz citiem bankas produktiem. Citos gadījumos pieprasījums būs derīgs neatkarīgi no tā, ka ir pieprasīts īstenot šo klientu mobilitātes pasākumu, ja AIB tirgus daļa attiecībā uz konkrēto produktu ir mazāka par 30 %, ar nosacījumu, ka sūtīšanas pieprasījums attiecas arī uz tādiem konkrētiem produktiem, kuru gadījumā AIB tirgus daļa ir lielāka par 30 %. Ja no svarīgā konkurenta saņemtajos mārketinga materiālos ir arī materiāli, kas attiecas uz produktiem, kuri nav konkrētie produkti (izņemot vispārīgas atsauces, lai klienti pilnībā vai daļēji mainītu savas attiecības ar banku, un vispārīgas atsauces uz citiem bankas produktiem), AIB nav pienākuma nosūtīt šos materiālus, taču tā informēs svarīgo konkurentu par savu lēmumu laikus, tiklīdz tas būs iespējams, lai dotu svarīgajam konkurentam iespēju atkārtoti iesniegt materiālus ar grozījumiem. Par ikvienu strīdu šajā saistībā ir jāziņo uzraudzības pilnvarniekam, kas meklē risinājumu. Ja risinājums netiek rasts, uzraudzības pilnvarnieks vērsīsies Komisijā pēc risinājuma. AIB nav pienākuma nosūtīt atkārtoti iesniegtos materiālus, ja vien tie nav saņemti līdz plkst. 17.00 piecas parastās darbadienas pirms sūtīšanas datuma un ja šie atkārtoti iesniegtie materiāli neatbilst 11.5.5. panta noteikumiem.

| 11.5.6. | Attiecībā uz katru sūtīšanai paredzētu konkrēto produktu AIB apņemas:






  11.5.6.1. | nesazināties ar klientu, piedāvājot reklāmas materiālus, kas attiecas uz šo konkrēto produktu, sešus mēnešus pēc saziņas ar šo klientu svarīgā konkurenta vārdā, ja šis klients ir atlasīts saziņai un AIB ir sazinājusies ar viņu svarīgā konkurenta vārdā; |
| --- | --- | --- |

11.5.6.

Attiecībā uz katru sūtīšanai paredzētu konkrēto produktu AIB apņemas:

11.5.6.1.

nesazināties ar klientu, piedāvājot reklāmas materiālus, kas attiecas uz šo konkrēto produktu, sešus mēnešus pēc saziņas ar šo klientu svarīgā konkurenta vārdā, ja šis klients ir atlasīts saziņai un AIB ir sazinājusies ar viņu svarīgā konkurenta vārdā;

| 11.5.6.2. | nesazināties ar klientu vēl vienu gadu, piedāvājot reklāmas materiālus, kas attiecas uz konkrēto produktu, ja, īstenojot šo pasākumu, klients ir pārgājis pie svarīgā konkurenta un AIB par to zina; un |
| --- | --- |

11.5.6.2.

nesazināties ar klientu vēl vienu gadu, piedāvājot reklāmas materiālus, kas attiecas uz konkrēto produktu, ja, īstenojot šo pasākumu, klients ir pārgājis pie svarīgā konkurenta un AIB par to zina; un

| 11.5.6.3. | nesazināties ar klientu vēl vienu gadu, kā paredzēts 11.5.6.2. pantā, piedāvājot reklāmas materiālus, kuri ir īpaši paredzēti, lai atgūtu pārgājušos konkrētā produkta klientus. |
| --- | --- |

11.5.6.3.

nesazināties ar klientu vēl vienu gadu, kā paredzēts 11.5.6.2. pantā, piedāvājot reklāmas materiālus, kuri ir īpaši paredzēti, lai atgūtu pārgājušos konkrētā produkta klientus.

| 11.5.7. | Lai nerastos šaubas, AIB drīkst sazināties ar šiem klientiem tiesību aktos paredzētos gadījumos un saskaņā ar kādu iniciatīvu, kas ir pamatoti vajadzīga, lai konsultētu klientus un citas personas par tādiem jautājumiem kā krāpšana, noziedzīgi nodarījumi (piemēram, viltotas banknotes vai banku aplaupīšanas, izmaiņas produktu noteikumos) vai lielāka pakļautība riskam. |
| --- | --- |

11.5.7.

Lai nerastos šaubas, AIB drīkst sazināties ar šiem klientiem tiesību aktos paredzētos gadījumos un saskaņā ar kādu iniciatīvu, kas ir pamatoti vajadzīga, lai konsultētu klientus un citas personas par tādiem jautājumiem kā krāpšana, noziedzīgi nodarījumi (piemēram, viltotas banknotes vai banku aplaupīšanas, izmaiņas produktu noteikumos) vai lielāka pakļautība riskam.

| 11.5.8. | AIB apņemas gadījumā, ja AIB klients pēc svarīgā konkurenta materiālu nosūtīšanas nolemj pārcelt visu vai daļu sava uzņēmuma (tostarp gan konkrētos, gan citus produktus) pie svarīgā konkurenta, AIB nekādā veidā nekavēs pāriešanu, nepiemēros nekādus (soda) maksājumus, ja vien to neparedz tiesību akti vai juridisks pienākums vai ja tas ir paredzēts AIB produktu noteikumos. |
| --- | --- |

11.5.8.

AIB apņemas gadījumā, ja AIB klients pēc svarīgā konkurenta materiālu nosūtīšanas nolemj pārcelt visu vai daļu sava uzņēmuma (tostarp gan konkrētos, gan citus produktus) pie svarīgā konkurenta, AIB nekādā veidā nekavēs pāriešanu, nepiemēros nekādus (soda) maksājumus, ja vien to neparedz tiesību akti vai juridisks pienākums vai ja tas ir paredzēts AIB produktu noteikumos.

| 11.5.9. | Ja ir pamatotas šaubas par svarīgā konkurenta tirgus daļu, attiecīgajam svarīgajam konkurentam pilnīgi konfidenciāli ir jāsniedz uzraudzības pilnvarniekam informācija, kādu viņš var pamatoti pieprasīt, lai noteiktu svarīgā konkurenta tirgus daļu konkrētā produkta tirgū; ja svarīgais konkurents to neizdara, viņam tiek liegta iespēja izmantot klientu mobilitātes paketi attiecībā uz šo konkrēto produktu. |
| --- | --- |

11.5.9.

Ja ir pamatotas šaubas par svarīgā konkurenta tirgus daļu, attiecīgajam svarīgajam konkurentam pilnīgi konfidenciāli ir jāsniedz uzraudzības pilnvarniekam informācija, kādu viņš var pamatoti pieprasīt, lai noteiktu svarīgā konkurenta tirgus daļu konkrētā produkta tirgū; ja svarīgais konkurents to neizdara, viņam tiek liegta iespēja izmantot klientu mobilitātes paketi attiecībā uz šo konkrēto produktu.

GRAFIKS. UZRAUDZĪBAS PILNVARNIEKS

Šajā grafikā terminiem ir tāda pati nozīme, kāda ir paredzēta iepriekš 1. pantā.

I.   Iecelšanas procedūra

| 1. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB iecels uzraudzības pilnvarnieku, lai veiktu sadaļā par uzraudzības pilnvarnieka saistībām noteiktās funkcijas. |
| --- | --- |

1.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB iecels uzraudzības pilnvarnieku, lai veiktu sadaļā par uzraudzības pilnvarnieka saistībām noteiktās funkcijas.

| 2. | Uzraudzības pilnvarnieks ir neatkarīgs no AIB, tam ir nepieciešamā kvalifikācija šī pilnvarojuma īstenošanai, piemēram, tas ir investīciju banka, konsultants vai revidents, tam nav interešu konflikta, un tas nav pakļauts interešu konflikta riskam. Uzraudzības pilnvarniekam atlīdzību maksā AIB tādā veidā, kas netraucē viņa pilnvarojuma neatkarīgai un efektīvai īstenošanai. |
| --- | --- |

2.

Uzraudzības pilnvarnieks ir neatkarīgs no AIB, tam ir nepieciešamā kvalifikācija šī pilnvarojuma īstenošanai, piemēram, tas ir investīciju banka, konsultants vai revidents, tam nav interešu konflikta, un tas nav pakļauts interešu konflikta riskam. Uzraudzības pilnvarniekam atlīdzību maksā AIB tādā veidā, kas netraucē viņa pilnvarojuma neatkarīgai un efektīvai īstenošanai.

II.   AIB piedāvājums

| 3. | Īrija apņemas nodrošināt, ka ne vēlāk kā divas nedēļas pēc galīgā lēmuma pieņemšanas dienas AIB iesniegs Komisijai apstiprināšanai sarakstu ar divām vai vairākām personām, kuras AIB piedāvā iecelt par uzraudzības pilnvarnieku, ar norādi, kurai no šīm personām AIB dod priekšroku. Piedāvājumā ir jābūt pietiekamai informācijai, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai piedāvātais uzraudzības pilnvarnieks atbilst 2. punktā minētajām prasībām, un ir jāietver:






  a) | visi piedāvātā pilnvarojuma noteikumi, tostarp visi noteikumi, kas nepieciešami, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar šīm saistībām; un |
| --- | --- | --- |

3.

Īrija apņemas nodrošināt, ka ne vēlāk kā divas nedēļas pēc galīgā lēmuma pieņemšanas dienas AIB iesniegs Komisijai apstiprināšanai sarakstu ar divām vai vairākām personām, kuras AIB piedāvā iecelt par uzraudzības pilnvarnieku, ar norādi, kurai no šīm personām AIB dod priekšroku. Piedāvājumā ir jābūt pietiekamai informācijai, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai piedāvātais uzraudzības pilnvarnieks atbilst 2. punktā minētajām prasībām, un ir jāietver:

a)

visi piedāvātā pilnvarojuma noteikumi, tostarp visi noteikumi, kas nepieciešami, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar šīm saistībām; un

| b) | darba plāna izklāsts, kurā ir paskaidrots, kā uzraudzības pilnvarnieks plāno veikt tam paredzētos uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

darba plāna izklāsts, kurā ir paskaidrots, kā uzraudzības pilnvarnieks plāno veikt tam paredzētos uzdevumus.

III.   Komisijas apstiprinājums vai noraidījums

| 4. | Komisija pēc saviem ieskatiem var apstiprināt vai noraidīt piedāvātos uzraudzības pilnvarniekus un apstiprināt piedāvāto pilnvarojumu, veicot izmaiņas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus. Ja tiek apstiprināta tikai viena persona, AIB ieceļ vai uzdod iecelt par uzraudzības pilnvarnieku attiecīgo personu vai iestādi saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarojumu. Ja tiek apstiprināta vairāk nekā viena persona, AIB var brīvi izvēlēties, kuru no apstiprinātajām personām iecelt par uzraudzības pilnvarnieku. Uzraudzības pilnvarnieks ir jāieceļ vienā nedēļā pēc Komisijas apstiprinājuma saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarojumu. |
| --- | --- |

4.

Komisija pēc saviem ieskatiem var apstiprināt vai noraidīt piedāvātos uzraudzības pilnvarniekus un apstiprināt piedāvāto pilnvarojumu, veicot izmaiņas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus. Ja tiek apstiprināta tikai viena persona, AIB ieceļ vai uzdod iecelt par uzraudzības pilnvarnieku attiecīgo personu vai iestādi saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarojumu. Ja tiek apstiprināta vairāk nekā viena persona, AIB var brīvi izvēlēties, kuru no apstiprinātajām personām iecelt par uzraudzības pilnvarnieku. Uzraudzības pilnvarnieks ir jāieceļ vienā nedēļā pēc Komisijas apstiprinājuma saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarojumu.

IV.   Jauns AIB piedāvājums

| 5. | Ja visi piedāvātie uzraudzības pilnvarnieki ir noraidīti, Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB vienā nedēļā pēc tam, kad tā ir informēta par noraidījumu, iesniegs sarakstu ar vismaz divu cilvēku vārdiem vai iestāžu nosaukumiem saskaņā ar 3. punktā minētajām prasībām un procedūru. |
| --- | --- |

5.

Ja visi piedāvātie uzraudzības pilnvarnieki ir noraidīti, Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB vienā nedēļā pēc tam, kad tā ir informēta par noraidījumu, iesniegs sarakstu ar vismaz divu cilvēku vārdiem vai iestāžu nosaukumiem saskaņā ar 3. punktā minētajām prasībām un procedūru.

V.   Komisijas izvirzītais uzraudzības pilnvarnieks

| 6. | Ja Komisija ir noraidījusi visus citus piedāvātos uzraudzības pilnvarniekus, tā izvirza uzraudzības pilnvarnieku, ko ieceļ vai uzdod iecelt AIB, saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarnieka pilnvarojumu. |
| --- | --- |

6.

Ja Komisija ir noraidījusi visus citus piedāvātos uzraudzības pilnvarniekus, tā izvirza uzraudzības pilnvarnieku, ko ieceļ vai uzdod iecelt AIB, saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarnieka pilnvarojumu.

VI.   Uzraudzības pilnvarnieka funkcijas

| 7. | Uzraudzības pilnvarnieks veic savus konkrētos pienākumus, lai nodrošinātu atbilstību saistībām. Komisija pēc savas iniciatīvas vai uzraudzības pilnvarnieka vai AIB pieprasījuma var dot uzraudzības pilnvarniekam rīkojumus vai norādījumus, lai nodrošinātu atbilstību galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām. |
| --- | --- |

7.

Uzraudzības pilnvarnieks veic savus konkrētos pienākumus, lai nodrošinātu atbilstību saistībām. Komisija pēc savas iniciatīvas vai uzraudzības pilnvarnieka vai AIB pieprasījuma var dot uzraudzības pilnvarniekam rīkojumus vai norādījumus, lai nodrošinātu atbilstību galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām.

VII.   Uzraudzības pilnvarnieka pienākumi un saistības

| 8. | Uzraudzības pilnvarnieks:






  a) | savā pirmajā ziņojumā Komisijai piedāvā sīki izstrādātu plānu, kā tas plāno uzraudzīt atbilstību galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām; |
| --- | --- | --- |

8.

Uzraudzības pilnvarnieks:

a)

savā pirmajā ziņojumā Komisijai piedāvā sīki izstrādātu plānu, kā tas plāno uzraudzīt atbilstību galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām;

| b) | uzrauga atbilstību visām saistībām galīgajā lēmumā un noteikumu 3.–11. pantam; |
| --- | --- |

b)

uzrauga atbilstību visām saistībām galīgajā lēmumā un noteikumu 3.–11. pantam;

| c) | pilda citas uzraudzības pilnvarniekam uzdotās funkcijas saskaņā ar galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām; |
| --- | --- |

c)

pilda citas uzraudzības pilnvarniekam uzdotās funkcijas saskaņā ar galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām;

| d) | piedāvā AIB tādus pasākumus, ko uzraudzības pilnvarnieks uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu AIB atbilstību galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām; |
| --- | --- |

d)

piedāvā AIB tādus pasākumus, ko uzraudzības pilnvarnieks uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu AIB atbilstību galīgajam lēmumam pievienotajām saistībām;

| e) | iesniedz Komisijai 15 dienās pēc katra ceturkšņa beigām rakstveida ziņojumu, vienlaikus nosūtot AIB nekonfidenciālu kopiju. Ziņojumā ietver visas noteikumu 3.–11. pantā paredzētās darbības un pārvaldību, lai Komisija varētu novērtēt, vai uzņēmējdarbība tiek veikta atbilstoši saistībām. Papildus šiem ziņojumiem uzraudzības pilnvarnieks nekavējoties rakstveidā ziņo Komisijai par gadījumiem, kad tas pamatoti secina, ka AIB nenodrošina atbilstību Īrijas uzņemtajām saistībām, vienlaikus nosūtot AIB nekonfidenciālu kopiju. |
| --- | --- |

e)

iesniedz Komisijai 15 dienās pēc katra ceturkšņa beigām rakstveida ziņojumu, vienlaikus nosūtot AIB nekonfidenciālu kopiju. Ziņojumā ietver visas noteikumu 3.–11. pantā paredzētās darbības un pārvaldību, lai Komisija varētu novērtēt, vai uzņēmējdarbība tiek veikta atbilstoši saistībām. Papildus šiem ziņojumiem uzraudzības pilnvarnieks nekavējoties rakstveidā ziņo Komisijai par gadījumiem, kad tas pamatoti secina, ka AIB nenodrošina atbilstību Īrijas uzņemtajām saistībām, vienlaikus nosūtot AIB nekonfidenciālu kopiju.

VIII.   AIB pienākumi un saistības

| 9. | Īrija apņemas, ka AIB un tās padomnieki nodrošinās uzraudzības pilnvarnieku ar tādu sadarbību, palīdzību un informāciju, kāda uzraudzības pilnvarniekam varētu būt pamatoti nepieciešama, lai veiktu savus uzdevumus. Uzraudzības pilnvarniekam ir pilnīga un neierobežota piekļuve AIB reģistriem, ierakstiem, dokumentiem, vadībai un pārējiem darbiniekiem, telpām, vietām un tehniskai informācijai, kas nepieciešama, lai tas varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar saistībām, un AIB pēc uzraudzības pilnvarnieka pieprasījuma sniedz tam jebkura dokumenta kopiju. AIB atbrīvo uzraudzības pilnvarniekam vienu vai vairākus birojus savās telpās un ir pieejama, lai satiktos un sniegtu uzraudzības pilnvarniekam visu tā uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

9.

Īrija apņemas, ka AIB un tās padomnieki nodrošinās uzraudzības pilnvarnieku ar tādu sadarbību, palīdzību un informāciju, kāda uzraudzības pilnvarniekam varētu būt pamatoti nepieciešama, lai veiktu savus uzdevumus. Uzraudzības pilnvarniekam ir pilnīga un neierobežota piekļuve AIB reģistriem, ierakstiem, dokumentiem, vadībai un pārējiem darbiniekiem, telpām, vietām un tehniskai informācijai, kas nepieciešama, lai tas varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar saistībām, un AIB pēc uzraudzības pilnvarnieka pieprasījuma sniedz tam jebkura dokumenta kopiju. AIB atbrīvo uzraudzības pilnvarniekam vienu vai vairākus birojus savās telpās un ir pieejama, lai satiktos un sniegtu uzraudzības pilnvarniekam visu tā uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju.

| 10. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB pēc pamatota pieprasījuma sniegs uzraudzības pilnvarniekam atbalstu vadības un administratīvā līmenī. |
| --- | --- |

10.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB pēc pamatota pieprasījuma sniegs uzraudzības pilnvarniekam atbalstu vadības un administratīvā līmenī.

| 11. | Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB atlīdzina jebkurus zaudējumus uzraudzības pilnvarniekam, tā darbiniekiem un aģentiem (katrs “puse, kurai atlīdzina zaudējumus”) un garantē atlīdzību katrai pusei, kurai atlīdzina zaudējumus, un ar šo piekrīt, ka puse, kurai atlīdzina zaudējumus, neuzņemas nekādu atbildību par AIB saistībām, kas radušās, uzraudzības pilnvarniekam veicot savus pienākumus saskaņā ar saistībām, izņemot, ja šādas AIB saistības ir radušās uzraudzības pilnvarnieka, tā darbinieku, aģentu vai padomnieku apzinātas saistību nepildīšanas, neapdomības, rupjas neuzmanības vai sliktas slavas dēļ. |
| --- | --- |

11.

Īrija apņemas nodrošināt, ka AIB atlīdzina jebkurus zaudējumus uzraudzības pilnvarniekam, tā darbiniekiem un aģentiem (katrs “puse, kurai atlīdzina zaudējumus”) un garantē atlīdzību katrai pusei, kurai atlīdzina zaudējumus, un ar šo piekrīt, ka puse, kurai atlīdzina zaudējumus, neuzņemas nekādu atbildību par AIB saistībām, kas radušās, uzraudzības pilnvarniekam veicot savus pienākumus saskaņā ar saistībām, izņemot, ja šādas AIB saistības ir radušās uzraudzības pilnvarnieka, tā darbinieku, aģentu vai padomnieku apzinātas saistību nepildīšanas, neapdomības, rupjas neuzmanības vai sliktas slavas dēļ.

| 12. | Par AIB līdzekļiem uzraudzības pilnvarnieks var iecelt padomniekus (jo īpaši korporatīvo finanšu vai juridisko konsultāciju jomā), ko apstiprina AIB (šo apstiprinājumu nedrīkst nepamatoti nesniegt vai kavēt), ja uzraudzības pilnvarnieks uzskata, ka šādu padomnieku iecelšana ir nepieciešama vai atbilstoša tā pienākumu un saistību pildīšanai saskaņā ar pilnvarojumu, ar nosacījumu, ka uzraudzības pilnvarniekam radušies maksājumi un citi izdevumi ir pamatoti. Ja AIB atsakās apstiprināt uzraudzības pilnvarnieka piedāvātos padomniekus, tā vietā pēc AIB uzklausīšanas šādu padomnieku iecelšanu var apstiprināt Komisija. Tikai uzraudzības pilnvarniekam ir tiesības dot norādījumus padomniekiem. |
| --- | --- |

12.

Par AIB līdzekļiem uzraudzības pilnvarnieks var iecelt padomniekus (jo īpaši korporatīvo finanšu vai juridisko konsultāciju jomā), ko apstiprina AIB (šo apstiprinājumu nedrīkst nepamatoti nesniegt vai kavēt), ja uzraudzības pilnvarnieks uzskata, ka šādu padomnieku iecelšana ir nepieciešama vai atbilstoša tā pienākumu un saistību pildīšanai saskaņā ar pilnvarojumu, ar nosacījumu, ka uzraudzības pilnvarniekam radušies maksājumi un citi izdevumi ir pamatoti. Ja AIB atsakās apstiprināt uzraudzības pilnvarnieka piedāvātos padomniekus, tā vietā pēc AIB uzklausīšanas šādu padomnieku iecelšanu var apstiprināt Komisija. Tikai uzraudzības pilnvarniekam ir tiesības dot norādījumus padomniekiem.

IX.   Uzraudzības pilnvarnieka nomaiņa, atbrīvošana un atkārtota iecelšana

| 13. | Ja uzraudzības pilnvarnieks pārtrauc veikt savas funkcijas saskaņā ar saistībām vai kāda cita pamatota iemesla dēļ, tostarp tāpēc, ka uzraudzības pilnvarnieks ir pakļauts interešu konflikta riskam:






  a) | Komisija pēc uzraudzības pilnvarnieka uzklausīšanas var pieprasīt AIB nomainīt uzraudzības pilnvarnieku; vai |
| --- | --- | --- |

13.

Ja uzraudzības pilnvarnieks pārtrauc veikt savas funkcijas saskaņā ar saistībām vai kāda cita pamatota iemesla dēļ, tostarp tāpēc, ka uzraudzības pilnvarnieks ir pakļauts interešu konflikta riskam:

a)

Komisija pēc uzraudzības pilnvarnieka uzklausīšanas var pieprasīt AIB nomainīt uzraudzības pilnvarnieku; vai

| b) | AIB ar iepriekšēju Komisijas atļauju var nomainīt uzraudzības pilnvarnieku. |
| --- | --- |

b)

AIB ar iepriekšēju Komisijas atļauju var nomainīt uzraudzības pilnvarnieku.

| 14. | Ja uzraudzības pilnvarnieks tiek atbrīvots atbilstīgi 13. punktam, uzraudzības pilnvarniekam var lūgt turpināt pildīt tā funkcijas, kamēr nav iecelts jauns uzraudzības pilnvarnieks, kam uzraudzības pilnvarnieks nodod visu būtisko informāciju. Jauno uzraudzības pilnvarnieku ieceļ saskaņā ar 3.–6. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

14.

Ja uzraudzības pilnvarnieks tiek atbrīvots atbilstīgi 13. punktam, uzraudzības pilnvarniekam var lūgt turpināt pildīt tā funkcijas, kamēr nav iecelts jauns uzraudzības pilnvarnieks, kam uzraudzības pilnvarnieks nodod visu būtisko informāciju. Jauno uzraudzības pilnvarnieku ieceļ saskaņā ar 3.–6. punktā paredzēto procedūru.

| 15. | Papildus atbrīvošanai, kas paredzēta 13. punktā, uzraudzības pilnvarnieks pārtrauc darboties kā uzraudzības pilnvarnieks tikai pēc tam, kad Komisija ir atbrīvojusi to no pienākumiem, ja ir izpildītas visas uzraudzības pilnvarniekam noteiktās saistības. Tomēr Komisija var jebkurā brīdī pieprasīt atkārtoti iecelt uzraudzības pilnvarnieku, ja atklājas, ka attiecīgie risinājumi nav pilnībā un pienācīgi ieviesti. |
| --- | --- |

15.

Papildus atbrīvošanai, kas paredzēta 13. punktā, uzraudzības pilnvarnieks pārtrauc darboties kā uzraudzības pilnvarnieks tikai pēc tam, kad Komisija ir atbrīvojusi to no pienākumiem, ja ir izpildītas visas uzraudzības pilnvarniekam noteiktās saistības. Tomēr Komisija var jebkurā brīdī pieprasīt atkārtoti iecelt uzraudzības pilnvarnieku, ja atklājas, ka attiecīgie risinājumi nav pilnībā un pienācīgi ieviesti.

---

(1)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(2)  Centrālās bankas mērķis. Pakļauts centrālās bankas veiktām izmaiņām.

---

| 18.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 44/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 44/75

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/219

(2015. gada 29. janvāris),

ar ko aizstāj pielikumu Īstenošanas lēmumam 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 326)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 3. punktu, 22. panta a) punktu, 36. panta 4. punktu un 37. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 4. punktu, 22. panta a) punktu, 51. panta 4. punktu un 52. panta 7. punktu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

tā kā:

| (1) | Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II) darbību sāka 2013. gada 9. aprīlī. Tā ietver pietiekamu informāciju, kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Turklāt, lai SIS II varētu darboties efektīvi, dalībvalstis apmainās ar papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem. Šo papildinformācijas apmaiņu veic SIRENE biroji. |
| --- | --- |

(1)

Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II) darbību sāka 2013. gada 9. aprīlī. Tā ietver pietiekamu informāciju, kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Turklāt, lai SIS II varētu darboties efektīvi, dalībvalstis apmainās ar papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem. Šo papildinformācijas apmaiņu veic SIRENE biroji.

| (2) | Lai atvieglotu darbu SIRENE birojiem un SIS II lietotājiem, kas ikdienas darbā ir iesaistīti SIRENE darbībās, 2008. gadā tika pieņemta SIRENE rokasgrāmata, izmantojot agrākā pirmā pīlāra tiesību aktu, proti, Komisijas Lēmumu 2008/333/EK (3), kā arī agrākā trešā pīlāra instrumentu – Komisijas Lēmumu 2008/334/TI (4). Minētie lēmumi tika aizstāti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/115/ES (5), lai labāk atspoguļotu lietotāju un SIRENE darbībās iesaistīto darbinieku darbības vajadzības, lai uzlabotu darba procedūru saskanīgumu un nodrošinātu tehnisko noteikumu atbilstību reālajai situācijai. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglotu darbu SIRENE birojiem un SIS II lietotājiem, kas ikdienas darbā ir iesaistīti SIRENE darbībās, 2008. gadā tika pieņemta SIRENE rokasgrāmata, izmantojot agrākā pirmā pīlāra tiesību aktu, proti, Komisijas Lēmumu 2008/333/EK (3), kā arī agrākā trešā pīlāra instrumentu – Komisijas Lēmumu 2008/334/TI (4). Minētie lēmumi tika aizstāti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/115/ES (5), lai labāk atspoguļotu lietotāju un SIRENE darbībās iesaistīto darbinieku darbības vajadzības, lai uzlabotu darba procedūru saskanīgumu un nodrošinātu tehnisko noteikumu atbilstību reālajai situācijai.

| (3) | Pēc tam, kad ir pagājis pirmais SIS II darbības gads, ir lietderīgi grozīt Īstenošanas lēmumu 2013/115/ES, lai atspoguļotu jaunos uzdevumus un darbības prasības, kā arī sniegtu skaidrākus noteikumus dažās jomās, kas saistītas ar SIS II datu apstrādi. Tam būtu jāuzlabo juridiskā noteiktība un vēl vairāk jāstiprina pamattiesības. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad ir pagājis pirmais SIS II darbības gads, ir lietderīgi grozīt Īstenošanas lēmumu 2013/115/ES, lai atspoguļotu jaunos uzdevumus un darbības prasības, kā arī sniegtu skaidrākus noteikumus dažās jomās, kas saistītas ar SIS II datu apstrādi. Tam būtu jāuzlabo juridiskā noteiktība un vēl vairāk jāstiprina pamattiesības.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 29. panta 1. punktu un 30. panta 1. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 44. panta 1. punktu un 45. panta 1. punktu SIS II ievadītos brīdinājumus saglabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie ievadīti. Ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo praksi attiecībā uz tā laika noteikšanu, kad brīdinājums ir izpildījis savu mērķi, ir lietderīgi katrai brīdinājumu kategorijai noteikt sīki izstrādātus kritērijus, lai varētu noteikt, kad tas būtu jāsvītro no SIS II. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 29. panta 1. punktu un 30. panta 1. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 44. panta 1. punktu un 45. panta 1. punktu SIS II ievadītos brīdinājumus saglabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie ievadīti. Ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo praksi attiecībā uz tā laika noteikšanu, kad brīdinājums ir izpildījis savu mērķi, ir lietderīgi katrai brīdinājumu kategorijai noteikt sīki izstrādātus kritērijus, lai varētu noteikt, kad tas būtu jāsvītro no SIS II.

| (5) | Apvienotā Karaliste nepiedalās Regulas (EK) Nr. 1987/2006 īstenošanā, kā rezultātā tā nevar izdarīt meklēšanu un ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Tomēr tai joprojām ir saistoši noteikumi par visu brīdinājumu kategoriju savietojamību un prioritāti, jo SIS II ir vienota sistēma. Tādēļ ir nepieciešams noteikt konsultāciju procedūru, ja pastāv iespējama nesaderība starp brīdinājumu, ko izdevusi Apvienotā Karaliste, un brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, ko izdevusi cita dalībvalsts. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste nepiedalās Regulas (EK) Nr. 1987/2006 īstenošanā, kā rezultātā tā nevar izdarīt meklēšanu un ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Tomēr tai joprojām ir saistoši noteikumi par visu brīdinājumu kategoriju savietojamību un prioritāti, jo SIS II ir vienota sistēma. Tādēļ ir nepieciešams noteikt konsultāciju procedūru, ja pastāv iespējama nesaderība starp brīdinājumu, ko izdevusi Apvienotā Karaliste, un brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, ko izdevusi cita dalībvalsts.

| (6) | Ir nepieciešams noteikt jaunu paātrinātu procedūru informācijas apmaiņai par brīdinājumiem, kas saistīti ar diskrētām un īpašām pārbaudēm, kuru mērķis ir novērst potenciālu pieaugošu apdraudējumu, ko rada dažas personas, kas iesaistītas terorismā vai smagos noziegumos, attiecībā uz kuriem nepieciešama tūlītēja kompetento iestāžu rīcība. Ir nepieciešams tiešajiem lietotājiem norādīt, vai ceļošanas nolūkiem izmantoto dokumentu izdevējas valsts iestādes anulēja nolūkā nodrošināt šādu dokumentu konfiskāciju. Lai tiešajiem lietotājiem sniegtu norādījumus par paātrinātu ziņošanu un anulētu ceļošanas nolūkiem izmantotos dokumentus, 2. papildinājums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Ir nepieciešams noteikt jaunu paātrinātu procedūru informācijas apmaiņai par brīdinājumiem, kas saistīti ar diskrētām un īpašām pārbaudēm, kuru mērķis ir novērst potenciālu pieaugošu apdraudējumu, ko rada dažas personas, kas iesaistītas terorismā vai smagos noziegumos, attiecībā uz kuriem nepieciešama tūlītēja kompetento iestāžu rīcība. Ir nepieciešams tiešajiem lietotājiem norādīt, vai ceļošanas nolūkiem izmantoto dokumentu izdevējas valsts iestādes anulēja nolūkā nodrošināt šādu dokumentu konfiskāciju. Lai tiešajiem lietotājiem sniegtu norādījumus par paātrinātu ziņošanu un anulētu ceļošanas nolūkiem izmantotos dokumentus, 2. papildinājums būtu jāgroza.

| (7) | Lai saskaņotu valstu prakses, būtu jāpārskata dažas sīki izstrādātas procedūras. Tā kā brīdinājumiem ir jāpievieno pirkstu nospiedumi un fotogrāfijas, līdzko tie ir pieejami, vai tos var pievienot veidlapām, ko iesniegt izdevējai dalībvalstij, noteikums par SIRPIT procedūru un 5. papildinājums būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(7)

Lai saskaņotu valstu prakses, būtu jāpārskata dažas sīki izstrādātas procedūras. Tā kā brīdinājumiem ir jāpievieno pirkstu nospiedumi un fotogrāfijas, līdzko tie ir pieejami, vai tos var pievienot veidlapām, ko iesniegt izdevējai dalībvalstij, noteikums par SIRPIT procedūru un 5. papildinājums būtu jāsvītro.

| (8) | Būtu jāievāc statistika, kas attiecas uz SIRENE kontaktpersonas intervencēm katrā SIRENE birojā, lai varētu labāk novērtēt to efektivitāti. Tādēļ agrākais 6. papildinājums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāievāc statistika, kas attiecas uz SIRENE kontaktpersonas intervencēm katrā SIRENE birojā, lai varētu labāk novērtēt to efektivitāti. Tādēļ agrākais 6. papildinājums būtu jāgroza.

| (9) | Noteikumi par personas datu aizsardzību un datu drošību SIS II ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1987/2006 nav iekļauti konkrēti noteikumi, tāpēc papildinformācijas apmaiņai par brīdinājumiem, kas ir balstīti uz Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. pantu, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (6). Lēmumā 2007/533/TI nav iekļauti konkrēti noteikumi, tāpēc papildinformācijas apmaiņai par visiem pārējiem brīdinājumiem būtu jāpiemēro Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (7). |
| --- | --- |

(9)

Noteikumi par personas datu aizsardzību un datu drošību SIS II ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1987/2006 nav iekļauti konkrēti noteikumi, tāpēc papildinformācijas apmaiņai par brīdinājumiem, kas ir balstīti uz Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. pantu, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (6). Lēmumā 2007/533/TI nav iekļauti konkrēti noteikumi, tāpēc papildinformācijas apmaiņai par visiem pārējiem brīdinājumiem būtu jāpiemēro Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (7).

| (10) | Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija 2007. gada 15. jūnija vēstulē paziņoja par šā acquis transponēšanu savos tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmuma 2007/533/TI īstenošanā. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija 2007. gada 15. jūnija vēstulē paziņoja par šā acquis transponēšanu savos tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmuma 2007/533/TI īstenošanā. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu.

| (11) | Apvienotā Karaliste piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (8). |
| --- | --- |

(11)

Apvienotā Karaliste piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (8).

| (12) | Īrija piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (9). |
| --- | --- |

(12)

Īrija piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz apmaiņu ar papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (9).

| (13) | Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.

| (14) | Attiecībā uz Horvātiju šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2012. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz Horvātiju šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2012. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā.

| (15) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (11). |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (11).

| (16) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2004/860/EK (13) 4. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2004/860/EK (13) 4. panta 1. punktu.

| (17) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (15) 3. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (15) 3. pantu.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/115/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/115/ES pielikuma 2. papildinājumu piemēro līdz 2015. gada 31. janvārim.

Šā lēmuma pielikuma 2. papildinājumu piemēro no 2015. gada 1. februāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 29. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

1

(2)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

2

(3)  Komisijas 2008. gada 4. marta Lēmums 2008/333/EK, ar kuru pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 123, 8.5.2008., 1. lpp.).

3

SIRENE

SIS II

(4)  Komisijas 2008. gada 4. marta Lēmums 2008/334/TI, ar kuru pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 123, 8.5.2008., 39. lpp.).

4

SIRENE

SIS II

(5)  Komisijas 2013. gada 26. februāra Īstenošanas lēmums 2013/115/ES par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 71, 14.3.2013., 1. lpp.).

5

SIRENE

SIS II

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

6

(7)  Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.).

7

(8)  Padomes 2000. gada 29. maija Lēmums 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

8

acquis

(9)  Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

9

acquis

(10)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

10

(11)  Padomes 1999. gada 17. maija Lēmums 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

11

acquis

(12)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

12

(13)  Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmums 2004/860/EK par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.).

13

acquis

(14)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

14

(15)  Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums 2011/350/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

15

acquis

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

SIRENE rokasgrāmata un citi īstenošanas pasākumi otrās paaudzes šengenas informācijas sistēmai (SIS II)

SATURS

| IEVADS | 82 |
| --- | --- |

| 1. | SIRENE BIROJI UN PAPILDINFORMĀCIJA | 84 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | SIRENE birojs | 84 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SIRENE rokasgrāmata | 84 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SIRENE rokasgrāmatas papildinājumi | 84 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ieteikumu katalogs Šengenas acquis un paraugprakses pareizai piemērošanai (Šengenas Informācijas sistēma) | 85 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | SIRENE biroju loma policijas sadarbības jomā Eiropas Savienībā | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | SIS II datu un papildu informācijas nodošana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | SIRENE biroju un Eiropola attiecības | 85 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | SIRENE biroju un Eurojust attiecības | 85 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | SIRENE biroju un Interpola attiecības | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | SIS II brīdinājumu prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Komunikācijas kanālu izvēle | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Interpola informācijas izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Pozitīva atbilde un brīdinājuma dzēšana | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9. | Standarti | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Pieejamība | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Nepārtrauktība | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Konfidencialitāte | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Pieejamība | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Paziņojumi | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | Komunikācijas valoda | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Tīkls, ziņojumi un pastkastītes | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Komunikācija ārkārtas apstākļos | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | SIRENE adrešu grāmata (SAB) | 87 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | SIRENE darbplūsmas sistēma | 88 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Atbilžu sniegšanas termiņi | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās, tostarp steidzama ziņošana par pozitīvu atbildi | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14. | Transliterācijas/transkripcijas noteikumi | 88 |
| --- | --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Datu kvalitāte | 88 |
| --- | --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Arhivēšana | 88 |
| --- | --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Personāls | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.

| 1.17.1. | SIRENE biroju vadītāji | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | SIRENE kontaktpersona (SIRCoP) | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Zināšanas | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Mācības | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Darbinieku apmaiņa | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS | 90 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Definīcijas | 90 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vairāki brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts) | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Brīdinājumu savietojamība | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Brīdinājumu prioritātes secība | 92 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Nesavietojamības pārbaudes un vairāku brīdinājumu ievadīšana | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija | 94 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ja nav iespējams izpildīt pozitīvai atbildei sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Apzīmēšana ar karodziņu | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Ievads | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Konsultēšanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot karodziņu | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Karodziņa dzēšanas lūgums | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis | 98 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9. | Dzēšana, beidzoties brīdinājuma saglabāšanas nosacījumiem | 98 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Personvārdu ievadīšana | 98 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dažādas identitātes kategorijas | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants) | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā | 99 |
| --- | --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Darbības noteikumi | 100 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | Biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.

| 2.13.1. | Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Apmaiņa ar pirkstu nospiedumiem un fotogrāfijām | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Tehniskās prasības | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | Biometrisko datu formāts un kvalitāte | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14. | Speciālie meklēšanas veidi | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.

| 2.14.1. | Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS) | 101 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Brīdinājuma ievadīšana | 101 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vairāki brīdinājumi | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 102 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 102 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Attiecībā uz pagaidu apcietināšanu nosūtāma papildinformācija | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | Apzīmēšana ar karodziņu | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Sistemātiski lūgumi apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu | 103 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 103 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu | 104 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Papildinformācijas apmaiņa par tranzītu caur citu dalībvalsti | 104 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Brīdinājumu dzēšana pēc nodošanas vai izdošanas | 104 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 4. | BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS) | 104 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Brīdinājuma ievadīšana | 104 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vairāki brīdinājumi | 105 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 105 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 105 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas | 105 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts | 106 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Procedūra gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts | 107 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Vispārīgie noteikumi par 4.5. punktā minētajām procedūrām | 107 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes un atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās | 107 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos | 108 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Informācijas apmaiņa, ja, neesot pozitīvai atbildei, dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības brīvi pārvietoties | 109 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu dzēšana | 109 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM (SIS II LĒMUMA 32. PANTS) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Vairāki brīdinājumi | 109 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 109 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Apzīmēšana ar karodziņu | 109 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām un citām personām, ko uzskata par apdraudētām | 109 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 110 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Brīdinājumu dzēšana par pazudušām personām | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Nepilngadīgās personas | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Pieaugušie, ja nav jāveic nekādi aizsardzības pasākumi | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Pieaugušie, kuriem nepieciešami aizsardzības pasākumi | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM (SIS II LĒMUMA 34. PANTS) | 111 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Vairāki brīdinājumi | 111 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 111 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 112 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 112 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Brīdinājumu dzēšana par personām, kuras meklē tiesas procesam | 112 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM UN ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM (SIS II LĒMUMA 36. PANTS) | 112 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Vairāki brīdinājumi | 112 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ļaunprātīgi izmantota identitāte | 112 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Pieņemtās identitātes ievadīšana | 112 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus | 112 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Apzīmēšana ar karodziņu | 113 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 113 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Brīdinājumu dzēšana par diskrētām un īpašām pārbaudēm | 113 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas | 113 |
| --- | --- | --- |

7.8.

| 8. | BRĪDINĀJUMI PAR PRIEKŠMETIEM, KAS JĀKONFISCĒ VAI JĀIZMANTO PAR PIERĀDĪJUMU (SIS II LĒMUMA 38. PANTS) | 113 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Vairāki brīdinājumi | 113 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Brīdinājumi par transportlīdzekļiem | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | VIN (TIN) dvīņi | 114 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3. | Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā | 115 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Brīdinājumu dzēšana par priekšmetiem, ko meklē, lai konfiscētu vai lai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā, dzēšana | 115 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 9. | AUTOMĀTISKĀS NUMURA ZĪMES ATPAZĪŠANAS (ANPR) SISTĒMAS | 115 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIKA | 116 |
| --- | --- | --- |

10.

IEVADS

Šengenas zona

1985. gada 14. jūnijā nelielā Luksemburgas pilsētā Šengenā Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes valdības parakstīja nolīgumu ar mērķi atļaut “(...) visiem dalībvalstu pilsoņiem brīvi šķērsot iekšējās robežas (...)” un atļaut “brīvu preču un pakalpojumu apriti”.

Piecas dibinātājvalstis 1990. gada 19. jūnijā parakstīja Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (1), kurai vēlāk 1990. gada 27. novembrī pievienojās Itālijas Republika, 1991. gada 25. jūnijā pievienojās Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, 1992. gada 6. novembrī pievienojās Grieķijas Republika, 1995. gada 28. aprīlī pievienojās Austrijas Republika un 1996. gada 19. decembrī – Dānijas Karaliste, Zviedrijas Karaliste un Somijas Republika.

No 1995. gada 26. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Beļģijā, Vācijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē (2). No 1998. gada 31. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Austrijā un Itālijā (3); no 2000. gada 26. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Grieķijā (4) un, visbeidzot, no 2001. gada 25. marta – Norvēģijā, Islandē, Zviedrijā, Dānijā un Somijā (5).

Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās tikai atsevišķu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecīgi saskaņā ar Lēmumu 2000/365/EK un Lēmumu 2002/192/EK.

Attiecībā uz Apvienoto Karalisti noteikumi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste vēlējās piedalīties (izņemot SIS), ir piemērojami no 2005. gada 1. janvāra (6).

Šengenas acquis tika iestrādāts Eiropas Savienības tiesību sistēmā, izmantojot protokolus, kas pievienoti Amsterdamas līgumam (7) 1999. gadā. Padome 1999. gada 12. maijā pieņēma lēmumu, kurā tika noteikts katra Šengenas acquis veidojošā noteikuma vai lēmuma juridiskais pamats saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem.

No 2004. gada 1. maija Šengenas acquis, kas Eiropas Savienības tiesību sistēmā ir iekļauts ar Protokolu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk “Šengenas protokols”), kā arī akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir saistoši Čehijas Republikai, Igaunijas Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Ungārijai, Maltas Republikai, Polijas Republikai, Slovēnijas Republikai un Slovākijas Republikai. Šīs dalībvalstis 2007. gada 21. decembrī kļuva par pilntiesīgām Šengenas zonas dalībniecēm.

Kipra ir parakstījusi Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, bet saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu bauda izņēmuma statusu.

Bulgārijas Republika un Rumānija pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī; no minētās dienas Šengenas acquis un akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir tām saistoši, ievērojot to 2005. gada Pievienošanās aktā paredzēto izņēmumu.

Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. Tā Šengenas acquis piemēro, ievērojot tās 2011. gada Pievienošanās aktā paredzēto izņēmumu.

Daži Šengenas acquis noteikumi ir piemērojami no jaunu dalībvalstu pievienošanās ES. Citi noteikumi šajās dalībvalstīs ir piemērojami tikai saskaņā ar šim nolūkam pieņemtu Padomes lēmumu. Visbeidzot, Padome pieņem lēmumu par robežkontroles atcelšanu pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamām Šengenas novērtēšanas procedūrām ir pārbaudīts, vai attiecīgajā dalībvalstī ir ievēroti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai piemērotu visas attiecīgā acquis daļas, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

Šengenas zonai ir pievienojušās dažas citas Eiropas valstis. Norvēģijas Karaliste un Islandes Republika 1999. gada 18. maijā noslēdza ar dalībvalstīm asociācijas nolīgumus (8), lai pievienotos Šengenas konvencijai.

Šveices Konfederācija 2004. gadā parakstīja nolīgumu ar Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), pamatojoties uz to, 2008. gada 12. decembrī kļuva tā par Šengenas zonas dalībnieci.

Pamatojoties uz 2008. gadā parakstīto Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), Lihtenšteinas Firstiste 2011. gada 19. decembrī kļuva par Šengenas zonas dalībnieci.

Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II)

SIS II, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI (SIS II lēmums) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (kopā dēvēti “SIS II tiesību akti”), kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 (11), ir kopīga informācijas sistēma, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm sadarboties, veicot informācijas apmaiņu, un ir būtisks instruments, lai piemērotu Eiropas Savienības tiesību sistēmā iekļautā Šengenas acquis noteikumus. No 2013. gada 9. aprīļa, kad sāka piemērot šos tiesību aktus, tika atcelta Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, IV sadaļa. Ar SIS II aizstāj pirmās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu, kas sāka darboties 1995. gadā un tika paplašināta 2005. un 2007. gadā.

Kā noteikts SIS II tiesību aktu 1. pantā, SIS II mērķis ir “(...) nodrošināt augstu drošības līmeni Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp dalībvalstu teritorijā nodrošināt sabiedrības drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu un piemērot (EK) Līguma (turpmāk – “EK līgums”) IV sadaļas trešās daļas noteikumus par personu pārvietošanos to teritorijās, izmantojot šīs sistēmas izplatīto informāciju”.

Saskaņā ar SIS II tiesību aktiem, izmantojot automatizētu konsultēšanās procedūru, SIS II nodrošina piekļuvi brīdinājumiem par personām un priekšmetiem šādām iestādēm:

| a) | iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (12); |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (12);

| b) | iestādēm, kas valstī veic un koordinē citus policijas un muitas pārbaudes pasākumus; |
| --- | --- |

b)

iestādēm, kas valstī veic un koordinē citus policijas un muitas pārbaudes pasākumus;

| c) | valstu tiesu iestādēm un to koordinācijas iestādēm; |
| --- | --- |

c)

valstu tiesu iestādēm un to koordinācijas iestādēm;

| d) | iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu; centrālajām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu pieteikumu izskatīšanu; iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem sakarā ar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuri attiecas uz personu pārvietošanos; |
| --- | --- |

d)

iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu; centrālajām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu pieteikumu izskatīšanu; iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem sakarā ar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuri attiecas uz personu pārvietošanos;

| e) | iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1986/2006). |
| --- | --- |

e)

iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1986/2006).

Saskaņā ar SIS II lēmumu piekļuve atsevišķām brīdinājumu kategorijām ir arī Eiropolam un Eurojust.

SIS II veido šādi komponenti:

| 1) | centrālā sistēma (centrālā SIS II), ko veido:






  a) | tehniskā nodrošinājuma vienība (CS-SIS), kurā ietverta datubāze (SIS II datubāze), |
| --- | --- | --- |

1)

centrālā sistēma (centrālā SIS II), ko veido:

a)

tehniskā nodrošinājuma vienība (CS-SIS), kurā ietverta datubāze (SIS II datubāze),

| b) | vienota valsts saskarne (NI-SIS); |
| --- | --- |

b)

vienota valsts saskarne (NI-SIS);

| 2) | katras dalībvalsts valsts sistēma (N.SIS II), kas sastāv no valsts datu sistēmām, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija; |
| --- | --- |

2)

katras dalībvalsts valsts sistēma (N.SIS II), kas sastāv no valsts datu sistēmām, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija;

| 3) | tāda komunikācijas infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS, kura nodrošina kodētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem, kā noteikts turpmāk. |
| --- | --- |

3)

tāda komunikācijas infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS, kura nodrošina kodētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem, kā noteikts turpmāk.

1.   SIRENE BIROJI UN PAPILDINFORMĀCIJA

1.1.   
  SIRENE birojs

SIS II ietver tikai būtiski svarīgu informāciju (t. i., brīdinājumu datus), kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Papildus tam saskaņā ar SIS II tiesību aktiem dalībvalstis veic ar brīdinājumu saistītas papildinformācijas apmaiņu, kas nepieciešama, lai īstenotu konkrētus noteikumus, kuri paredzēti SIS II tiesību aktos, un lai SIS II pienācīgi darbotos tiklab uz divpusēja, kā daudzpusēja pamata.

Šai struktūrai, kas izveidota, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu, ir dots nosaukums SIRENE, kas ir struktūras definīcijas angļu valodā akronīms: Supplementary Information Request at the National Entries.

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 7. panta 2. punktu katra dalībvalsts izveido SIRENE biroju. Tas ir vienots dalībvalstu kontaktpunkts, kas pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu saistībā ar brīdinājumu ievadīšanu un lai būtu iespējams veikt atbilstošas darbības gadījumos, kad pozitīvu atbilžu rezultātā tiek atrastas personas un priekšmeti, par kuriem SIS II ir ievadīti dati. SIRENE biroju galvenie uzdevumi ietver (13) visas papildinformācijas apmaiņas nodrošināšanu saskaņā ar šīs SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem, kā noteikts SIS II tiesību aktu kopīgajā 8. pantā, šādos gadījumos:

| a) | lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumus (piemēram, ievadot brīdinājumus par apcietināšanu); |
| --- | --- |

a)

lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumus (piemēram, ievadot brīdinājumus par apcietināšanu);

| b) | pēc pozitīvas atbildes, lai varētu attiecīgi rīkoties (piemēram, konstatēt atbilstību brīdinājumam); |
| --- | --- |

b)

pēc pozitīvas atbildes, lai varētu attiecīgi rīkoties (piemēram, konstatēt atbilstību brīdinājumam);

| c) | ja pieprasīto darbību nevar veikt (piemēram, apzīmējot ar karodziņu); |
| --- | --- |

c)

ja pieprasīto darbību nevar veikt (piemēram, apzīmējot ar karodziņu);

| d) | attiecībā uz SIS II datu kvalitāti (piemēram, ja dati ievadīti nelikumīgi vai tajos ir faktu kļūdas), ieskaitot izejošo brīdinājumu validēšanu un ienākošo brīdinājumu pārbaudīšanu, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz SIS II datu kvalitāti (piemēram, ja dati ievadīti nelikumīgi vai tajos ir faktu kļūdas), ieskaitot izejošo brīdinājumu validēšanu un ienākošo brīdinājumu pārbaudīšanu, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos;

| e) | attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti (piemēram, pārbaudot vairāku brīdinājumu esību); |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti (piemēram, pārbaudot vairāku brīdinājumu esību);

| f) | attiecībā uz datu subjektu tiesībām, jo īpaši tiesībām piekļūt datiem. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz datu subjektu tiesībām, jo īpaši tiesībām piekļūt datiem.

Dalībvalstis ir aicinātas organizēt visu valsts iestāžu, kuras ir atbildīgas par policijas starptautisko sadarbību, tostarp SIRENE birojus, darbu strukturēti, lai izvairītos no kompetences konfliktiem un darba dublēšanās.

1.2.   
  SIRENE rokasgrāmata

SIRENE rokasgrāmata ir norādījumu kopums, kurā ir sīki aprakstīti noteikumi un procedūras, kas reglamentē divpusēju vai daudzpusēju papildinformācijas apmaiņu.

1.3.   
  SIRENE rokasgrāmatas papildinājumi

Tā kā daži tehniska rakstura noteikumi tieši ietekmē lietotāju, tostarp SIRENE biroju, darbu dalībvalstīs, ir lietderīgi iekļaut šos noteikumus SIRENE rokasgrāmatā. Tāpēc šīs rokasgrāmatas papildinājumos cita starpā paredzēti noteikumi par transliterāciju, kodu tabulas, papildinformācijas paziņošanas veidlapas un citi datu apstrādei vajadzīgi tehniski īstenošanas pasākumi.

1.4.   Ieteikumu katalogs Šengenas acquis un paraugprakses pareizai piemērošanai (Šengenas Informācijas sistēma)

Kataloga uzdevums ir sniegt dalībvalstīm juridiski nesaistošus ieteikumus un paraugprakses piemērus, ņemot vērā uzkrāto pieredzi. Katalogs turklāt ir izmantojams kā atsauces līdzeklis, lai izvērtētu, vai SIS II tiesību akti tiek īstenoti pareizi. Tātad tajā iekļautā informācija būtu pēc iespējas jāievēro.

1.5.   
  SIRENE biroju loma policijas sadarbības jomā Eiropas Savienībā

Papildinformācijas apmaiņa neskar uzdevumus, kas SIRENE birojiem policijas starptautiskās sadarbības jomā ir uzticēti valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno citus Eiropas Savienības tiesību aktus.

SIRENE birojiem papildu uzdevumus var uzticēt jo īpaši saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 39. un 46. pantu, ciktāl tie nav aizstāti ar Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 40. vai 41. pantu, kā arī gadījumos, kad informācija attiecas uz savstarpējas tiesiskās palīdzības jomu.

Ja SIRENE birojs no cita SIRENE biroja saņem pieprasījumu, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ārpus tā kompetences, tas nekavējoties nosūta šo pieprasījumu kompetentajai iestādei un par šo darbību informē pieprasītāju SIRENE biroju. Vajadzības gadījumā tas sniedz atbalstu pieprasītājam SIRENE birojam, lai atvieglotu komunikāciju.

1.5.1.   SIS II datu un papildu informācijas nodošana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām

Saskaņā ar SIS II regulas 39. pantu un SIS II lēmuma 54. pantu datus, kas apstrādāti SIS II, piemērojot šos divus juridiskos instrumentus, nenodod un nedara pieejamus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Šis aizliegums attiecas uz papildinformācijas nodošanu trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. SIS II lēmuma 55. pantā paredzēta atkāpe no šā vispārīgā noteikuma attiecībā uz datu apmaiņu ar Interpolu par zagtām, nelikumīgi piesavinātām, pazaudētām vai nederīgām pasēm, ievērojot minētajā pantā ietvertos nosacījumus.

1.6.   
  SIRENE biroju un Eiropola attiecības

Eiropolam ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 36. un 38. pantu. Saskaņā ar Eiropola lēmumu (14) Eiropols var lūgt attiecīgajām dalībvalstīm sīkāku informāciju. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ļoti ieteicams izveidot sadarbību ar Eiropola valsts vienību (ENU), lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs tiek informēts par visu papildinformācijas apmaiņu starp Eiropolu un ENU par brīdinājumiem SIS II. Izņēmuma gadījumos, kad komunikāciju par SIS II brīdinājumiem valsts līmenī veic ENU, par šo faktu būtu jāinformē visas komunikācijā iesaistītās personas, jo īpaši SIRENE birojs, lai izvairītos no neskaidrībām.

1.7.   
  SIRENE biroju un Eurojust attiecības

Eurojust valstu locekļiem un viņu asistentiem ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 32., 34. un 38. pantu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar tiem būtu jāizveido sadarbība, lai pozitīvas atbildes gadījumā nodrošinātu raitu informācijas apmaiņu. Jo īpaši attiecībā uz papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem SIS II, SIRENE birojam vajadzētu būt Eurojust valstu locekļu un viņu asistentu kontaktpunktam.

1.8.   
  SIRENE

  biroju un Interpola attiecības
   (15)

SIS II loma nav ne aizstāt, ne dublēt Interpola lomu. Lai gan uzdevumi var pārklāties, regulējošie principi rīcībai un sadarbībai starp dalībvalstīm Šengenas ietvaros ievērojami atšķiras no tiem, kas ir Interpola darbības pamatā. Tāpēc ir nepieciešams izstrādāt sadarbības noteikumus starp SIRENE birojiem un VCB (valstu centrālajiem birojiem) valstu līmenī.

Ievēro turpmāk minētos principus.

1.8.1.   SIS II brīdinājumu prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem

Attiecībā uz dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem SIS II brīdinājumiem un informācijas apmaiņai saistībā ar šiem brīdinājumiem vienmēr ir piešķirama prioritāte salīdzinājumā ar tiem brīdinājumiem un informācijas apmaiņu, kas tiek veikta ar Interpola starpniecību. Jo īpaši svarīgi tas ir gadījumos, kad starp brīdinājumiem ir pretruna.

1.8.2.   Komunikācijas kanālu izvēle

Ievēro principu, ka Šengenas brīdinājumiem ir priekšroka salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, un nodrošina, ka to ievēro arī dalībvalstu VCB. Pēc tam, kad ir izveidots SIS II brīdinājums, visu komunikāciju, kas ir saistīta ar šo brīdinājumu un tā izveidošanas iemeslu un veicamās darbības izpildi, nodrošina SIRENE biroji. Ja dalībvalsts vēlas mainīt komunikācijas kanālus, pirms tam jākonsultējas ar pārējām iesaistītajām personām. Šāda kanālu maiņa ir iespējama tikai īpašos gadījumos.

1.8.3.   Interpola informācijas izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs

Tā kā SIS II brīdinājumiem ir piešķirta prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, Interpola brīdinājumu izmantošana attiecas tikai uz ārkārtas gadījumiem (t. i., kad nav piemērojams neviens noteikums ne SIS II Konvencijā, ne tehniskajos noteikumos, uz kuru pamata var ievadīt brīdinājumu SIS II, vai arī ja nav pieejama visa nepieciešamā informācija, lai izveidotu SIS II brīdinājumu). Šengenas zonā būtu jāizvairās no paralēliem SIS II un Interpola brīdinājumiem. Brīdinājumus, ko izplata ar Interpola kanālu starpniecību un kas aptver arī Šengenas zonu vai tās daļas, apzīmē ar norādi: “izņemot Šengenas valstis”.

1.8.4.   Pozitīva atbilde un brīdinājuma dzēšana

Lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs veic koordinatora uzdevumus SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudei, dalībvalstis nodrošina, ka SIRENE biroji un VCB cits citu informē par pozitīvajām atbildēm un brīdinājumu dzēšanu.

1.8.5.   Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

Saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem katra dalībvalsts veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu valsts līmenī starp SIRENE biroju un VCB.

1.9.   Standarti

Ar SIRENE biroju starpniecību veiktās sadarbības pamatā ir turpmāk minētie standarti.

1.9.1.   Pieejamība

Katrs SIRENE birojs pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, lai varētu reaģēt 1.13. punktā noteiktajā termiņā. Arī tehniskās un juridiskās analīzes, atbalsta un risinājumu pieejamību nodrošina 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā.

1.9.2.   Nepārtrauktība

Katrā SIRENE birojā izveido iekšējo struktūru, kas garantē vadības, personāla un tehniskās infrastruktūras nepārtrauktību.

1.9.3.   Konfidencialitāte

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 11. pantu uz visu SIRENE personālu attiecas atbilstoši valsts noteikumi par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti. Šīs prasības ir spēkā arī pēc tam, kad darbinieki vairs neieņem attiecīgos amatus vai netiek nodarbināti.

1.9.4.   Pieejamība

Lai izpildītu prasību sniegt papildinformāciju, SIRENE darbiniekiem ir tieša vai netieša piekļuvei visai attiecīgajai valsts informācijai un ekspertu padomiem.

1.10.   Paziņojumi

1.10.1.   Komunikācijas valoda

Lai panāktu SIRENE biroju divpusējas komunikācijas augstāko efektivitāti, izmanto abām pusēm saprotamu valodu.

1.10.2.   Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz informācijas apmaiņu starp SIRENE birojiem ir noteiktas dokumentā “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem (DEBS)”. Šie norādījumi tiek ievēroti.

1.10.3.   Tīkls, ziņojumi un pastkastītes

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 8. panta 1. punktu SIRENE biroji komunikācijai izmanto kodētu virtuālu tīklu, kas atvēlēts vienīgi SIS II datiem un SIRENE biroju savstarpējai papildinformācijas apmaiņai. Tikai tad, ja šis kanāls nav pieejams, var izmantot citu atbilstīgi nodrošinātu un atbilstošu komunikācijas līdzekli. Iespēja izvēlēties kanālu nozīmē, ka par to lemj katrā gadījumā atsevišķi atbilstoši tehniskajām iespējām un drošības un kvalitātes prasībām, kurām komunikācijai jāatbilst.

Rakstiskos ziņojumus iedala divās kategorijās: brīvā teksta ziņojumi un standartveida veidlapas. Rokasgrāmatas 3. papildinājumā ir sniegts to veidlapu apraksts, ar kurām apmainās SIRENE biroji, un sniegti norādījumi par lauku paredzamo saturu, tostarp par to, vai lauki ir vai nav obligāti.

Iepriekšminētajā tīklā ir četras dažādas pastkastītes brīvā teksta ziņojumiem un SIRENE veidlapām.

| Pastkastīte | Pastkastītes adrese | Nolūks |
| --- | --- | --- |
| Operatīvā | oper@xx.sirenemail2.eu | Izmanto veidlapu un pielikumu apmaiņai starp SIRENE birojiem. |
| Tehniskā | tech@xx.sirenemail2.eu | Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE biroju tehniskā atbalsta darbiniekiem. |
| SIRENE biroju vadītāji | director@xx.sirenemail2.eu | Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai ar SIRENE biroju vadītājiem. |
| E-pasts | message@xx.sirenemail2.eu | Izmanto brīvā teksta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE birojiem. |

Pastkastīte

Pastkastītes adrese

Nolūks

Operatīvā

oper@xx.sirenemail2.eu

Izmanto veidlapu un pielikumu apmaiņai starp SIRENE birojiem.

Tehniskā

tech@xx.sirenemail2.eu

Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE biroju tehniskā atbalsta darbiniekiem.

SIRENE biroju vadītāji

director@xx.sirenemail2.eu

Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai ar SIRENE biroju vadītājiem.

E-pasts

message@xx.sirenemail2.eu

Izmanto brīvā teksta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE birojiem.

Testēšanas nolūkiem pastāv otrs domēns (16) (testxx.sirenemail2.eu), kurā testēšanas nolūkiem ir iespējams replicēt jebkuru no tabulā norādītajām pastkastītēm, neskarot tiešo ziņojumu apmaiņu un darbplūsmas vidi.

Piemēro DEBS aprakstītos, sīki izstrādātos noteikumus par SIRENE pastkastītēm un SIRENE veidlapu nosūtīšanu.

SIRENE darbplūsmas sistēma (sk. 1.12. punktu) uzrauga operatīvo un e-pasta pastkastīti (“oper” un “message”), lai konstatētu ienākošās veidlapas, saistītos e-pasta ziņojumus un pielikumus. Steidzamus ziņojumus sūta tikai uz operatīvo pastkastīti.

1.10.4.   Komunikācija ārkārtas apstākļos

Gadījumos, kad parastie komunikācijas kanāli nav pieejami un standarta veidlapas ir jāsūta, piemēram, pa faksu, piemēro DEBS aprakstīto procedūru.

1.11.   
  SIRENE adrešu grāmata (SAB)

SIRENE biroju kontaktinformāciju un ar savstarpēju komunikāciju un sadarbību saistītu būtisku informāciju vāc un iekļauj SIRENE adrešu grāmatā (SAB). Komisija atjauninās SAB. Atjaunināto SAB Komisija izdod vismaz divreiz gadā. Katrs SIRENE birojs nodrošina, lai

| a) | SAB informācija netiktu atklāta trešām personām; |
| --- | --- |

a)

SAB informācija netiktu atklāta trešām personām;

| b) | SIRENE personāls būtu informēts par SAB un to izmantotu; |
| --- | --- |

b)

SIRENE personāls būtu informēts par SAB un to izmantotu;

| c) | ikviens SAB iekļautās informācijas atjauninājums tiktu nekavējoties paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

c)

ikviens SAB iekļautās informācijas atjauninājums tiktu nekavējoties paziņots Komisijai.

1.12.   
  SIRENE darbplūsmas sistēma

SIRENE biroju darba apjoma efektīvu pārvaldību vislabāk var nodrošināt, ja katram SIRENE birojam ir datorizēta pārvaldības sistēma (darbplūsmas sistēma), kas ļauj lielā mērā automatizēt ikdienas darbplūsmas pārvaldību.

Lai nodrošinātu darbplūsmu gadījumos, kad SIRENE birojā rodas nopietna ārkārtas situācija, SIRENE birojam var būt rezerves datora un datubāzes sistēma citā vietā. Tai būtu jāietver pietiekama rezerves elektroapgāde un komunikācijas nodrošinājums.

SIRENE darbplūsmas sistēmai būtu jāsniedz atbilstošs IT atbalsts, lai nodrošinātu tās augstu pieejamības līmeni.

1.13.   Atbilžu sniegšanas termiņi

SIRENE birojs pēc iespējas drīz atbild uz visiem informācijas pieprasījumiem par brīdinājumiem un procedūrām pozitīvu atbilžugadījumā, kurus citas dalībvalstis iesniegušas ar savu SIRENE biroju starpniecību. Jebkurā gadījumā atbilde ir jāsniedz 12 stundu laikā. (Sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību SIRENE veidlapās).

Ikdienas darba prioritātes ir atkarīgas no brīdinājuma veida un lietas nozīmīguma.

1.13.1.   Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās, tostarp steidzama ziņošana par pozitīvu atbildi

SIRENE veidlapas, kas SIRENE birojam, kuram tiek lūgta darbība, jāizskata visaugstākās prioritātes kārtā, laukā 311 (“Svarīgs paziņojums”) var apzīmēt ar norādi “STEIDZAMI”, minot steidzamības iemeslu. Steidzamības iemeslu izskaidro SIRENE veidlapu attiecīgajos laukos. Ja nepieciešama steidzama atbilde, var izmantot arī komunikāciju vai paziņošanu pa tālruni.

Ja to prasa saistībā ar brīdinājumu konstatēta pozitīvas atbildes apstākļi, piemēram, patiesa steidzamība vai ļoti svarīga nozīme, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas konstatējusi atbilstību brīdinājumam, vajadzības gadījumā pēc G veidlapas nosūtīšanas informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvu atbildi pa tālruni.

1.14.   Transliterācijas/transkripcijas noteikumi

Transliterācijas un transkripcijas definīcijas un noteikumi ir izklāstīti 1. papildinājumā. Tos ievēro komunikācijā starp SIRENE birojiem (sk. arī 2.10. punktu par personvārdu ievadīšanu).

1.15.   Datu kvalitāte

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 7. panta 2. punktu SIRENE biroji koordinē SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudi. SIRENE birojiem vajadzētu būt nepieciešamajai valsts līmeņa kompetencei, lai veiktu šos uzdevumus. Tāpēc nosaka atbilstošu valsts datu kvalitātes revīzijas veidu, kas ietver pārskatu par brīdinājumu/pozitīvu atbilžu skaitu un datu saturu.

Lai katrs SIRENE birojs varētu veikt datu kvalitātes pārbaudes koordinatora uzdevumus, jānodrošina nepieciešamais IT atbalsts un attiecīgās tiesības sistēmās.

Sadarbībā ar valsts SIRENE biroju dalībvalstīm būtu jānosaka valsts standarti lietotāju apmācībai par datu kvalitātes principiem un praksi. Dalībvalstis var aicināt SIRENE biroju personālu iesaistīties visu to iestāžu apmācībā, kuras ievada brīdinājumus, uzsverot datu kvalitātes un SIS II maksimālas izmantošanas nozīmi.

1.16.   Arhivēšana

| a) | Visas dalībvalstis izveido nosacījumus informācijas uzglabāšanai. |
| --- | --- |

a)

Visas dalībvalstis izveido nosacījumus informācijas uzglabāšanai.

| b) | Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs glabā visu informāciju par saviem brīdinājumiem tā, lai tā būtu pieejama pārējām dalībvalstīm, tostarp atsauci uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam. |
| --- | --- |

b)

Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs glabā visu informāciju par saviem brīdinājumiem tā, lai tā būtu pieejama pārējām dalībvalstīm, tostarp atsauci uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam.

| c) | Arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsos informācijas nosūtīšanas termiņus. |
| --- | --- |

c)

Arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsos informācijas nosūtīšanas termiņus.

| d) | Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 12. panta 4. punktu personas datus, kas pēc informācijas apmaiņas glabājas SIRENE biroja datnēs, glabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem dati sniegti. Parasti šo informāciju dzēš uzreiz pēc tam, kad attiecīgais brīdinājums ir dzēsts no SIS II, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena gada. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu brīdinājumu, ko dalībvalsts izdevusi, vai uz brīdinājumu, ar kuru saistībā tās teritorijā veikta darbība, saskaņā ar valsts tiesību aktiem var uzglabāt ilgāk. |
| --- | --- |

d)

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 12. panta 4. punktu personas datus, kas pēc informācijas apmaiņas glabājas SIRENE biroja datnēs, glabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem dati sniegti. Parasti šo informāciju dzēš uzreiz pēc tam, kad attiecīgais brīdinājums ir dzēsts no SIS II, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena gada. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu brīdinājumu, ko dalībvalsts izdevusi, vai uz brīdinājumu, ar kuru saistībā tās teritorijā veikta darbība, saskaņā ar valsts tiesību aktiem var uzglabāt ilgāk.

| e) | Papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, glabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Piemēro arī SIS II tiesību aktu kopīgo 12. pantu, Direktīvu 95/46/EK un Pamatlēmumu 2008/977/TI. |
| --- | --- |

e)

Papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, glabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Piemēro arī SIS II tiesību aktu kopīgo 12. pantu, Direktīvu 95/46/EK un Pamatlēmumu 2008/977/TI.

| f) | Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš pēc attiecīgā brīdinājuma dzēšanas. |
| --- | --- |

f)

Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš pēc attiecīgā brīdinājuma dzēšanas.

| g) | Piekļuvi arhīviem reģistrē, kontrolē un atļauj vienīgi norīkotiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

g)

Piekļuvi arhīviem reģistrē, kontrolē un atļauj vienīgi norīkotiem darbiniekiem.

1.17.   Personāls

Augsta līmeņa pieredzējuši darbinieki ir tāds darbaspēks, kas spēj darboties pēc savas iniciatīvas un līdz ar to spēj efektīvi izskatīt lietas. Tāpēc ir vēlama zema kadru mainība, kam ir nepieciešams nepārprotams vadības atbalsts, lai izveidotu decentralizētu darba vidi. Dalībvalstis ir aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai izvairītos no kvalifikācijas un pieredzes zuduma, ko rada kadru mainība.

1.17.1.   SIRENE biroju vadītāji

SIRENE biroju vadītājiem būtu jātiekas vismaz divreiz gadā, lai novērtētu dienestu sadarbības kvalitāti, sarežģījumu gadījumā apspriestu nepieciešamos tehniskos vai organizatoriskos pasākumus un vajadzības gadījumā precizētu procedūras. SIRENE biroju vadītāju tikšanos rīko dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts.

1.17.2.   SIRENE kontaktpersona (SIRCoP)

Gadījumos, kad standarta procedūras var būt nepietiekamas, SIRENE kontaktpersona (SIRCoP) var izskatīt lietas, kuru virzība ir sarežģīta, problemātiska vai sensitīva un problēmas atrisināšanai var būt nepieciešama zināma kvalitātes nodrošināšana un/vai ilgstošāka saziņa ar citu SIRENE biroju. SIRENE kontaktpersona nav paredzēta steidzamiem gadījumiem, kad principā izmanto diennakts klientu apkalpošanas dienestu.

SIRENE kontaktpersona var formulēt priekšlikumus, lai uzlabotu kvalitāti, un izklāstīt šādu problēmu iespējamos risinājumus ilgtermiņā.

SIRENE kontaktpersonas parasti var sazināties ar citām SIRENE kontaktpersonām tikai darba laikā.

Gada novērtējumu veic ikgadējā statistikas pārskata ietvaros, kā izklāstīts 5. papildinājumā, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

| a) | SIRCoP iesaistīšanās gadījumu skaits katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

SIRCoP iesaistīšanās gadījumu skaits katrā dalībvalstī;

| b) | saziņas iemesls; |
| --- | --- |

b)

saziņas iemesls;

| c) | iesaistīšanās rezultāti, pamatojoties uz pārskata periodā pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

c)

iesaistīšanās rezultāti, pamatojoties uz pārskata periodā pieejamo informāciju.

1.17.3.   Zināšanas

SIRENE biroja darbinieku valodu zināšanas aptver pēc iespējas plašu valodu klāstu, bet dienesta pienākumus pildošie darbinieki spēj sazināties ar visiem SIRENE birojiem.

Viņiem ir nepieciešamās zināšanas par:

| — | valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aspektiem, |
| --- | --- |

—

valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aspektiem,

| — | savas valsts tiesībaizsardzības iestādēm un |
| --- | --- |

—

savas valsts tiesībaizsardzības iestādēm un

| — | valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām. |
| --- | --- |

—

valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām.

Viņiem ir jābūt pilnvarām patstāvīgi izskatīt jebkuru ienākošo lietu.

Operatoriem, pildot dienesta pienākumus ārpus darba laika, ir tāda pati kompetence, zināšanas un pilnvaras, un viņiem ir jābūt iespējai vērsties pie ekspertiem, kas ir pieejami pēc pieprasījuma.

SIRENE birojā jābūt pieejamām speciālajām juridiskajām zināšanām, lai aptvertu gan parastos, gan izņēmuma gadījumus. Atkarībā no gadījuma to var nodrošināt jebkurš darbinieks, kam ir nepieciešamā juridiskā izglītība, vai eksperti no tiesu iestādēm.

1.17.4.   Mācības

Valsts līmenis

Valsts līmenī nodrošina pietiekamu apmācību, lai darbinieki atbilstu šajā rokasgrāmatā noteiktajiem standartiem. Pirms darbiniekiem piešķir atļauju apstrādāt SIS II uzglabātos datus, viņus pienācīgi apmāca jo īpaši par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem, kā arī informē par jebkuru attiecīgi piemērojamu kriminālatbildību un sodiem.

Eiropas līmenis

Kopīgus mācību kursus organizē ne retāk kā vienu reizi gadā, lai veicinātu sadarbību starp SIRENE birojiem, ļaujot darbiniekiem tikties ar kolēģiem no citiem SIRENE birojiem, dalīties informācijā par darba metodēm valstī un veidot konsekventu un līdzvērtīgu zināšanu līmeni. Tas turklāt ļauj darbiniekiem izprast sava darba nozīmīgumu un vajadzību pēc savstarpējas solidaritātes dalībvalstu kopējās drošības labad.

Mācībām būtu jānotiek saskaņā ar SIRENE instruktoru rokasgrāmatu.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1077/2011 (17) 3. pantu Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Aģentūra”) veic uzdevumus saistībā ar mācībām par SIS II tehnisko izmantošanu, jo īpaši SIRENE personāla mācībām.

1.17.5.   Darbinieku apmaiņa

Cik vien iespējams, SIRENE birojiem vajadzētu arī paredzēt darbinieku apmaiņu ar citiem SIRENE birojiem vismaz reizi gadā. Šāda apmaiņa ir paredzēta, lai uzlabotu darbinieku zināšanas par darba metodēm, lai parādītu, kā ir organizēti citi SIRENE biroji, un veidotu personīgos kontaktus ar kolēģiem citās dalībvalstīs.

2.   VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

Turpmāk aprakstītās procedūras ir piemērojamas visām brīdinājumu kategorijām. Katrai brīdinājumu kategorijai konkrēti atbilstošās procedūras ir atrodamas attiecīgajās šīs rokasgrāmatas nodaļās.

2.1.   Definīcijas

“Izdevēja dalībvalsts”– dalībvalsts, kas SIS II ievadījusi brīdinājumu.

“Izpildītāja dalībvalsts”– dalībvalsts, kas izpilda pēc pozitīvas atbildes veicamās darbības.

“Paziņotājs SIRENE birojs”– SIRENE birojs dalībvalstī, kurai ir tās personas pirkstu nospiedumi vai attēli, par kuru cita dalībvalsts ir ievadījusi ziņojumu.

“Pozitīva atbilde”– sistēmā SIS II ir tad, ja:

| a) | lietotājs veic meklēšanu; |
| --- | --- |

a)

lietotājs veic meklēšanu;

| b) | meklēšanā tiek konstatēts, ka SIS II ir ārvalsts brīdinājums; |
| --- | --- |

b)

meklēšanā tiek konstatēts, ka SIS II ir ārvalsts brīdinājums;

| c) | dati, kas attiecas uz SIS II atrodamo brīdinājumu, atbilst meklētajiem datiem; un |
| --- | --- |

c)

dati, kas attiecas uz SIS II atrodamo brīdinājumu, atbilst meklētajiem datiem; un

| d) | pēc pozitīvas atbildes tiek pieprasītas turpmākas darbības. |
| --- | --- |

d)

pēc pozitīvas atbildes tiek pieprasītas turpmākas darbības.

“Karodziņš”– derīguma apturēšana valsts līmenī, ko var pievienot brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par pārbaudēm, ja dalībvalsts uzskata, ka brīdinājuma izpilde nav saderīga ar tās tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Ja brīdinājums ir apzīmēts ar karodziņu, pieprasīto darbību, kas jāveic, pamatojoties uz brīdinājumu, šīs dalībvalsts teritorijā neveic.

2.2.   Vairāki brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts)

Par vienu personu vai priekšmetu viena dalībvalsts SIS II drīkst ievadīt tikai vienu brīdinājumu.

Tādēļ, ja ir iespējams un nepieciešams, otro un turpmākos brīdinājumus par to pašu personu vai priekšmetu glabā pieejamus valsts līmenī tā, lai tos varētu ievadīt, kad pirmajam brīdinājumam beidzas termiņš vai tas tiek dzēsts.

Dažādas dalībvalstis par vieniem un tiem pašiem subjektiem var ievadīt vairākus brīdinājumus. Svarīgi, lai tas neradītu neskaidrības lietotājiem un lai viņiem būtu skaidrs, kādi pasākumi jāveic, lai ievadītu brīdinājumu, un kāda procedūra jāievēro, konstatējot pozitīvu atbildi. Tāpēc jāizveido procedūras vairāku brīdinājumu atklāšanai, kā arī prioritātes mehānisms to ievadīšanai SIS II.

Tam ir nepieciešamas:

| — | pārbaudes pirms brīdinājuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau nav SIS II, |
| --- | --- |

—

pārbaudes pirms brīdinājuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau nav SIS II,

| — | konsultēšanās ar pārējām dalībvalstīm, ja brīdinājuma ievadīšana izraisa vairākus brīdinājumus, kas nav savietojami. |
| --- | --- |

—

konsultēšanās ar pārējām dalībvalstīm, ja brīdinājuma ievadīšana izraisa vairākus brīdinājumus, kas nav savietojami.

2.2.1.   Brīdinājumu savietojamība

Brīdinājumu par vienu un to pašu personu vai priekšmetu var ievadīt vairākas dalībvalstis, ja brīdinājumi ir savietojami.

Brīdinājumu par personām savietojamības tabula

| Secība pēc nozīmīguma | Brīdinājums par apcietināšanu | Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu | Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) | Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par īpašu pārbaudi | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi | Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) | Brīdinājums par tiesas procesu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brīdinājums par apcietināšanu | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu | jā | jā | nē | nē | nē | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) | jā | nē | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) | jā | nē | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par tiesas procesu | jā | nē | jā | nē | nē | nē | nē | jā | jā |

Secība pēc nozīmīguma

Brīdinājums par apcietināšanu

Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu

Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība)

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta)

Brīdinājums par tiesas procesu

Brīdinājums par apcietināšanu

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu

jā

jā

nē

nē

nē

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība)

jā

nē

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta)

jā

nē

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par tiesas procesu

jā

nē

jā

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājumu par priekšmetiem savietojamības tabula

| Secība pēc nozīmīguma | Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu | Dokuments, kas anulēts ceļošanai | Brīdinājums par konfiskāciju | Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par īpašu pārbaudi | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | Brīdinājums par diskrētu pārbaudi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Dokuments, kas anulēts ceļošanai | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par konfiskāciju | jā | jā | jā | nē | nē | nē | nē |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par īpašu pārbaudi | nē | nē | nē | jā | jā | nē | nē |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā |
| Brīdinājums par diskrētu pārbaudi | nē | nē | nē | nē | nē | jā | jā |

Secība pēc nozīmīguma

Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu

Dokuments, kas anulēts ceļošanai

Brīdinājums par konfiskāciju

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Dokuments, kas anulēts ceļošanai

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par konfiskāciju

jā

jā

jā

nē

nē

nē

nē

Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par īpašu pārbaudi

nē

nē

nē

jā

jā

nē

nē

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

Brīdinājums par diskrētu pārbaudi

nē

nē

nē

nē

nē

jā

jā

2.2.2.   Brīdinājumu prioritātes secība

Nesavietojamu brīdinājumu gadījumā brīdinājumu par personām prioritātes secība ir šāda:

| — | apcietināšana ar mērķi nodot vai izdot (Lēmuma 26. pants), |
| --- | --- |

—

apcietināšana ar mērķi nodot vai izdot (Lēmuma 26. pants),

| — | atteikums ieceļot vai uzturēties Šengenas zonā (Regulas 24. pants), |
| --- | --- |

—

atteikums ieceļot vai uzturēties Šengenas zonā (Regulas 24. pants),

| — | aizsardzības piešķiršana (Lēmuma 32. pants), |
| --- | --- |

—

aizsardzības piešķiršana (Lēmuma 32. pants),

| — | īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants),

| — | atrašanās vietas paziņošana (Lēmuma 32. un 34. pants). |
| --- | --- |

—

atrašanās vietas paziņošana (Lēmuma 32. un 34. pants).

Brīdinājumu par priekšmetiem prioritātes secība ir šāda:

| — | izmantošana par pierādījumu (Lēmuma 38. pants), |
| --- | --- |

—

izmantošana par pierādījumu (Lēmuma 38. pants),

| — | dokumenta, kas anulēts ceļošanai, konfiskācija (Lēmuma 38. pants), |
| --- | --- |

—

dokumenta, kas anulēts ceļošanai, konfiskācija (Lēmuma 38. pants),

| — | konfiskācija (lēmuma 38. pants), |
| --- | --- |

—

konfiskācija (lēmuma 38. pants),

| — | īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants), |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

| — | diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants). |
| --- | --- |

—

diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants).

Atkāpes no šādas prioritātes secības var tikt veiktas pēc dalībvalstu konsultēšanās, ja tiek apdraudētas būtiskas valsts intereses.

2.2.3.   Nesavietojamības pārbaudes un vairāku brīdinājumu ievadīšana

Lai izvairītos no vairākiem nesavietojamiem brīdinājumiem, ir svarīgi precīzi atšķirt personas vai priekšmetus, kam ir līdzīgs raksturojums. Tādēļ ir būtiska konsultēšanās un sadarbība starp SIRENE birojiem, un katra dalībvalsts izveido atbilstošas tehniskās procedūras, lai pirms ievadīšanas atklātu šādus gadījumus.

Ja brīdinājuma pieprasījums ir pretrunā tās pašas dalībvalsts ievadītam brīdinājumam, SIRENE birojs nodrošina, lai saskaņā ar valsts procedūru SIS II būtu tikai viens brīdinājums.

Lai pārbaudītu, vai par vienu un to pašu personu vai priekšmetu nav vairāku brīdinājumu, piemēro šādu procedūru:

| a) | nosakot, vai nepastāv vairāki brīdinājumi, salīdzina šādus obligātos identitātes apraksta elementus:






  i) | par personu:






  — | uzvārds, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

nosakot, vai nepastāv vairāki brīdinājumi, salīdzina šādus obligātos identitātes apraksta elementus:

i)

par personu:

—

uzvārds,

| — | vārds, |
| --- | --- |

—

vārds,

| — | dzimšanas datums, |
| --- | --- |

—

dzimšanas datums,

| — | dzimums; |
| --- | --- |

—

dzimums;

| ii) | par transportlīdzekli:






  — | VIN (TIN) numurs, |
| --- | --- | --- |

ii)

par transportlīdzekli:

—

VIN (TIN) numurs,

| — | reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts, |
| --- | --- |

—

reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts,

| — | marka, |
| --- | --- |

—

marka,

| — | tips; |
| --- | --- |

—

tips;

| iii) | par gaisa kuģi:






  — | gaisa kuģa kategorija, |
| --- | --- | --- |

iii)

par gaisa kuģi:

—

gaisa kuģa kategorija,

| — | ICAO reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

—

ICAO reģistrācijas numurs;

| iv) | par kuģi:






  — | kuģa kategorija, |
| --- | --- | --- |

iv)

par kuģi:

—

kuģa kategorija,

| — | korpusu skaits, |
| --- | --- |

—

korpusu skaits,

| — | kuģa ārējais identifikācijas numurs (nav obligāts, bet var izmantot); |
| --- | --- |

—

kuģa ārējais identifikācijas numurs (nav obligāts, bet var izmantot);

| v) | par konteineru:






  — | BIC numurs (18); |
| --- | --- | --- |

v)

par konteineru:

—

BIC numurs (18);

| b) | ievadot jaunu brīdinājumu par transportlīdzekli vai citu priekšmetu ar VIN (TIN) vai reģistrācijas numuru, sk. 8.2.1. punktā aprakstītās procedūras; |
| --- | --- |

b)

ievadot jaunu brīdinājumu par transportlīdzekli vai citu priekšmetu ar VIN (TIN) vai reģistrācijas numuru, sk. 8.2.1. punktā aprakstītās procedūras;

| c) | citiem priekšmetiem vairāku brīdinājumu atklāšanai piemērotākie ir obligāti aizpildāmie lauki, kuri visi jāizmanto, sistēmai veicot automātisko salīdzināšanu. |
| --- | --- |

c)

citiem priekšmetiem vairāku brīdinājumu atklāšanai piemērotākie ir obligāti aizpildāmie lauki, kuri visi jāizmanto, sistēmai veicot automātisko salīdzināšanu.

Lai gadījumos, kad kļūst skaidrs, ka diviem līdzīgiem priekšmetiem ir viens un tas pats sērijas numurs, SIS II atšķirtu citu kategoriju priekšmetus, izmanto 8.2.1. punktā (vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude) aprakstītās procedūras.

Ja pārbaudes rezultāti liecina par to, ka dati attiecas uz divām dažādām personām vai priekšmetiem, SIRENE birojam ir jāapstiprina jauna brīdinājuma ievadīšanas pieprasījums (19).

Gadījumos, kad pēc vairāku brīdinājumu esības pārbaudes izrādās, ka informācija ir identiska un attiecas uz vienu un to pašu personu vai priekšmetu, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura gatavojas ievadīt jaunu brīdinājumu, konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, ja brīdinājumi ir nesavietojami.

Lai pārbaudītu brīdinājumu savietojamību, piemēro šādu procedūru:

| a) | pirms brīdinājuma ievadīšanas obligāti jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka nav nesavietojamu brīdinājumu; |
| --- | --- |

a)

pirms brīdinājuma ievadīšanas obligāti jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka nav nesavietojamu brīdinājumu;

| b) | ja ir cits brīdinājums, kas ir savietojams, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Taču, ja jānoskaidro, vai brīdinājums attiecas uz vienu un to pašu personu, SIRENE birojs konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot L veidlapu; |
| --- | --- |

b)

ja ir cits brīdinājums, kas ir savietojams, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Taču, ja jānoskaidro, vai brīdinājums attiecas uz vienu un to pašu personu, SIRENE birojs konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot L veidlapu;

| c) | ja brīdinājumi nav savietojami, SIRENE biroji savstarpēji konsultējas, izmantojot E veidlapu, lai rezultātā tiktu ievadīts tikai viens brīdinājums; |
| --- | --- |

c)

ja brīdinājumi nav savietojami, SIRENE biroji savstarpēji konsultējas, izmantojot E veidlapu, lai rezultātā tiktu ievadīts tikai viens brīdinājums;

| d) | brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās ar citām dalībvalstīm rezultātus; |
| --- | --- |

d)

brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās ar citām dalībvalstīm rezultātus;

| e) | ja brīdinājumam, kas nav savietojams ar esošajiem brīdinājumiem, pēc konsultēšanās tiek piešķirta prioritāte, tad, jauno brīdinājumu ievadot, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus brīdinājumus, tos dzēš. Visas domstarpības dalībvalstis risina ar SIRENE biroju starpniecību; |
| --- | --- |

e)

ja brīdinājumam, kas nav savietojams ar esošajiem brīdinājumiem, pēc konsultēšanās tiek piešķirta prioritāte, tad, jauno brīdinājumu ievadot, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus brīdinājumus, tos dzēš. Visas domstarpības dalībvalstis risina ar SIRENE biroju starpniecību;

| f) | dalībvalstis, kas nevar ievadīt brīdinājumu, var pieteikties, lai CS-SIS tām paziņotu par brīdinājuma dzēšanu; |
| --- | --- |

f)

dalībvalstis, kas nevar ievadīt brīdinājumu, var pieteikties, lai CS-SIS tām paziņotu par brīdinājuma dzēšanu;

| g) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura nav varējusi ievadīt brīdinājumu, var lūgt tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ievadījusi brīdinājumu, to informēt par pozitīvu atbildi attiecībā uz šo brīdinājumu. |
| --- | --- |

g)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura nav varējusi ievadīt brīdinājumu, var lūgt tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ievadījusi brīdinājumu, to informēt par pozitīvu atbildi attiecībā uz šo brīdinājumu.

2.2.4.   Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija

Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās SIS II regulas īstenošanā, līdz ar to tās nevar piekļūt brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu (SIS II regulas 24. un 26. pants). Tomēr tām ir saistoši noteikumi par brīdinājumu savietojamību, kā noteikts 2.2. punktā, un jo īpaši tās piemēro 2.2.3. punktā minēto procedūru.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | ja Apvienotā Karaliste vai Īrija ievadītu brīdinājumu, kas varētu nebūt savietojams ar esošo brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu saskaņā ar 2.2.1. punktu, centrālā SIS II šīm divām dalībvalstīm paziņo par iespējamo nesavietojamību, paziņojot vienīgi esošā brīdinājuma Šengenas identifikācijas numuru; |
| --- | --- |

a)

ja Apvienotā Karaliste vai Īrija ievadītu brīdinājumu, kas varētu nebūt savietojams ar esošo brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu saskaņā ar 2.2.1. punktu, centrālā SIS II šīm divām dalībvalstīm paziņo par iespējamo nesavietojamību, paziņojot vienīgi esošā brīdinājuma Šengenas identifikācijas numuru;

| b) | ja attiecībā uz Apvienotās Karalistes vai Īrijas ievadītu brīdinājumu tiek ziņots par iespējamu nesavietojamību ar citas dalībvalsts ievadītu brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, Apvienotās Karalistes vai Īrijas SIRENE birojs ar izdevēju dalībvalsti sāk konsultēšanos, izmantojot brīvā teksta ziņojumus, un konsultēšanās laikā potenciāli nesavietojamos brīdinājumus dzēš; |
| --- | --- |

b)

ja attiecībā uz Apvienotās Karalistes vai Īrijas ievadītu brīdinājumu tiek ziņots par iespējamu nesavietojamību ar citas dalībvalsts ievadītu brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, Apvienotās Karalistes vai Īrijas SIRENE birojs ar izdevēju dalībvalsti sāk konsultēšanos, izmantojot brīvā teksta ziņojumus, un konsultēšanās laikā potenciāli nesavietojamos brīdinājumus dzēš;

| c) | atkarībā no konsultēšanās rezultātiem Apvienotā Karaliste vai Īrija var atkārtoti iekļaut brīdinājumu, kas bija izrādījies nesavietojams. |
| --- | --- |

c)

atkarībā no konsultēšanās rezultātiem Apvienotā Karaliste vai Īrija var atkārtoti iekļaut brīdinājumu, kas bija izrādījies nesavietojams.

2.3.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Ja lietotājs pēc pozitīvas atbildes pieprasa papildinformāciju, SIRENE birojs nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un lūdz nepieciešamo informāciju. Vajadzības gadījumā SIRENE biroji darbojas kā starpnieki starp valsts iestādēm un sniedz papildinformāciju, kas attiecas uz konkrēto brīdinājumu, vai veic tās apmaiņu.

Ja nav norādīts citādi, izdevēju dalībvalsti informē par pozitīvo atbildi un tās rezultātu (sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību).

Piemēro šādu procedūru:

| a) | neskarot šīs rokasgrāmatas 2.4. punktu, par vienu pozitīvu atbildi attiecībā uz personu vai priekšmetu, par kuru ir ievadīts brīdinājums, principā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot vienu G veidlapu; |
| --- | --- |

a)

neskarot šīs rokasgrāmatas 2.4. punktu, par vienu pozitīvu atbildi attiecībā uz personu vai priekšmetu, par kuru ir ievadīts brīdinājums, principā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot vienu G veidlapu;

| b) | paziņojot izdevējai dalībvalstij par pozitīvu atbildi, G veidlapas laukā 090 norāda SIS II tiesību aktu piemērojamo pantu, vajadzības gadījumā pievienojot papildu informāciju (piemēram, NEPILNGADĪGAIS);

  G veidlapā sniedz cik iespējams daudz informācijas par pozitīvo atbildi, tostarp laukā 088 – par veikto darbību. Laukā 089 izdevējai dalībvalstij var lūgt sniegt papildinformāciju; |
| --- | --- |

b)

paziņojot izdevējai dalībvalstij par pozitīvu atbildi, G veidlapas laukā 090 norāda SIS II tiesību aktu piemērojamo pantu, vajadzības gadījumā pievienojot papildu informāciju (piemēram, NEPILNGADĪGAIS);

G veidlapā sniedz cik iespējams daudz informācijas par pozitīvo atbildi, tostarp laukā 088 – par veikto darbību. Laukā 089 izdevējai dalībvalstij var lūgt sniegt papildinformāciju;

| c) | ja izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs pēc G veidlapas nosūtīšanas plāno sniegt sīkāku informāciju, tas izmanto M veidlapu; |
| --- | --- |

c)

ja izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs pēc G veidlapas nosūtīšanas plāno sniegt sīkāku informāciju, tas izmanto M veidlapu;

| d) | nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas pēc tā lūguma jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas pēc tā lūguma jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam.

Procedūru ziņošanai par pozitīvām atbildēm, kas gūtas, izmantojot automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas, sk. 9. punktā.

2.4.   Ja nav iespējams izpildīt pozitīvai atbildei sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants)

Saskaņā ar SIS II lēmuma 48. pantu un SIS II regulas 33. pantu piemēro šādas procedūras:

| a) | dalībvalsts, kas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, noteikti nespēj izpildīt minēto procedūru, ar sava SIRENE biroja starpniecību nekavējoties informē izdevēju dalībvalsti par to, ka tā nespēj izpildīt pieprasīto rīcību, un H veidlapas laukā 083 norāda iemeslus; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, noteikti nespēj izpildīt minēto procedūru, ar sava SIRENE biroja starpniecību nekavējoties informē izdevēju dalībvalsti par to, ka tā nespēj izpildīt pieprasīto rīcību, un H veidlapas laukā 083 norāda iemeslus;

| b) | attiecīgās dalībvalstis var vienoties par veicamo darbību saskaņā ar saviem tiesību aktiem un SIS II tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās dalībvalstis var vienoties par veicamo darbību saskaņā ar saviem tiesību aktiem un SIS II tiesību aktiem.

2.5.   Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts)

SIS II ievadītos datus drīkst apstrādāt tikai mērķiem, kas noteikti katrai brīdinājumu kategorijai.

Tomēr, ja ir saņemta izdevējas dalībvalsts iepriekšēja atļauja, datus drīkst apstrādāt citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, lai novērstu tūlītējus nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai un drošībai, pamatojoties uz svarīgiem valsts drošības apsvērumiem, vai lai novērstu smagu noziedzīgu nodarījumu.

Ja dalībvalsts gatavojas apstrādāt SIS II datus citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | dalībvalsts, kas gatavojas izmantot datus citādam mērķim, ar sava SIRENE biroja starpniecību izskaidro dalībvalstij, kas ievadījusi brīdinājumu, iemeslus datu apstrādei citam mērķim, izmantojot I veidlapu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kas gatavojas izmantot datus citādam mērķim, ar sava SIRENE biroja starpniecību izskaidro dalībvalstij, kas ievadījusi brīdinājumu, iemeslus datu apstrādei citam mērķim, izmantojot I veidlapu;

| b) | izdevēja dalībvalsts pēc iespējas drīz izskata iespēju apmierināt šo lūgumu un ar sava SIRENE biroja starpniecību, izmantojot M veidlapu, informē otru dalībvalsti par savu lēmumu; |
| --- | --- |

b)

izdevēja dalībvalsts pēc iespējas drīz izskata iespēju apmierināt šo lūgumu un ar sava SIRENE biroja starpniecību, izmantojot M veidlapu, informē otru dalībvalsti par savu lēmumu;

| c) | vajadzības gadījumā dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, var izsniegt atļauju saskaņā ar konkrētiem datu izmantošanas nosacījumiem. Šo atļauju nosūta, izmantojot M veidlapu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, var izsniegt atļauju saskaņā ar konkrētiem datu izmantošanas nosacījumiem. Šo atļauju nosūta, izmantojot M veidlapu.

Kad dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, ir devusi piekrišanu, otra dalībvalsts izmanto datus tikai mērķim, kuram tā ir saņēmusi atļauju. Tā ņem vērā visus nosacījumus, kādus noteikusi izdevēja dalībvalsts.

2.6.   Apzīmēšana ar karodziņu

2.6.1.   Ievads

| a) | SIS II lēmuma 24. pantā ir paredzēti šādi gadījumi, kad dalībvalsts var lūgt atļauju izmantot karodziņu:






  i) | ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot karodziņu, ar ko norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība tās teritorijā netiks veikta. Karodziņu pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs; |
| --- | --- | --- |

a)

SIS II lēmuma 24. pantā ir paredzēti šādi gadījumi, kad dalībvalsts var lūgt atļauju izmantot karodziņu:

i)

ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot karodziņu, ar ko norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība tās teritorijā netiks veikta. Karodziņu pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs;

| ii) | lai dalībvalstīm dotu iespēju pieprasīt karodziņu pievienot saskaņā ar 26. pantu izdotam brīdinājumam, visām dalībvalstīm automātiski paziņo par ikvienu jaunu šajā kategorijā izdotu brīdinājumu, veicot papildinformācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

ii)

lai dalībvalstīm dotu iespēju pieprasīt karodziņu pievienot saskaņā ar 26. pantu izdotam brīdinājumam, visām dalībvalstīm automātiski paziņo par ikvienu jaunu šajā kategorijā izdotu brīdinājumu, veicot papildinformācijas apmaiņu;

| iii) | ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos brīdinājuma izdevēja dalībvalsts lūdz veikt rīcību, brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto karodziņu. Ja brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka rīcību var veikt nekavējoties. |
| --- | --- |

iii)

ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos brīdinājuma izdevēja dalībvalsts lūdz veikt rīcību, brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto karodziņu. Ja brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka rīcību var veikt nekavējoties.

| b) | Alternatīva procedūra pastāv tikai attiecībā uz brīdinājumiem par apcietināšanu (sk. 3.6. punktu). |
| --- | --- |

b)

Alternatīva procedūra pastāv tikai attiecībā uz brīdinājumiem par apcietināšanu (sk. 3.6. punktu).

| c) | Ja karodziņu pievieno brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm, attiecīgais brīdinājums neparādās uz ekrāna, kad lietotājs sistēmā meklē informāciju. |
| --- | --- |

c)

Ja karodziņu pievieno brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm, attiecīgais brīdinājums neparādās uz ekrāna, kad lietotājs sistēmā meklē informāciju.

| d) | Neskarot 3.6.1. punktu, dalībvalsts nelūdz veikt apzīmēšanu ar karodziņu, pamatojoties uz to, ka attiecīgā dalībvalsts ir izdevēja dalībvalsts. Karodziņi tiek lūgti katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

d)

Neskarot 3.6.1. punktu, dalībvalsts nelūdz veikt apzīmēšanu ar karodziņu, pamatojoties uz to, ka attiecīgā dalībvalsts ir izdevēja dalībvalsts. Karodziņi tiek lūgti katrā gadījumā atsevišķi.

2.6.2.   Konsultēšanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot karodziņu

Karodziņu pievieno vienīgi pēc citas dalībvalsts lūgumu vai piekrišanas.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | ja dalībvalsts lūdz pievienot karodziņu, tā, izmantojot F veidlapu un norādot pievienošanas iemeslu, lūdz, lai izdevēja dalībvalsts pievieno karodziņu. Šim nolūkam izmanto lauku 071, bet laukā 080 paskaidro karodziņa pievienošanas iemeslu. Citai papildinformācijai attiecībā uz brīdinājumu izmanto lauku 083; |
| --- | --- |

a)

ja dalībvalsts lūdz pievienot karodziņu, tā, izmantojot F veidlapu un norādot pievienošanas iemeslu, lūdz, lai izdevēja dalībvalsts pievieno karodziņu. Šim nolūkam izmanto lauku 071, bet laukā 080 paskaidro karodziņa pievienošanas iemeslu. Citai papildinformācijai attiecībā uz brīdinājumu izmanto lauku 083;

| b) | dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, nekavējoties to apzīmē ar lūgto karodziņu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, nekavējoties to apzīmē ar lūgto karodziņu;

| c) | kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko konsultēšanās procesā sniegusi dalībvalsts, kura lūdz pievienot karodziņu, brīdinājumu var nākties grozīt vai dzēst vai pieprasījumu var atsaukt, atstājot brīdinājumu negrozītu. |
| --- | --- |

c)

kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko konsultēšanās procesā sniegusi dalībvalsts, kura lūdz pievienot karodziņu, brīdinājumu var nākties grozīt vai dzēst vai pieprasījumu var atsaukt, atstājot brīdinājumu negrozītu.

2.6.3.   Karodziņa dzēšanas lūgums

Dalībvalstis lūdz dzēst iepriekš lūgto karodziņu, tiklīdz vairs nav spēkā karodziņa pievienošanas iemesls. Tas jo īpaši var notikt, ja ir grozīti valsts tiesību akti vai turpmākā informācijas apmaiņā par lietu atklājas, ka vairs nepastāv SIS II lēmuma 24. panta 1. punktā vai 25. pantā minētie apstākļi.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | SIRENE birojs, kas iepriekš ir lūdzis pievienot karodziņu, lūdz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju dzēst karodziņu, izmantojot F veidlapu. Šim nolūkam izmanto lauku 075 (20). Sīkākai informācijai par valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet papildinformācijai, kas izskaidro karodziņa dzēšanas iemeslu, un citai papildinformācijai, kas attiecas uz brīdinājumu, vajadzības gadījumā izmanto lauku 083; |
| --- | --- |

a)

SIRENE birojs, kas iepriekš ir lūdzis pievienot karodziņu, lūdz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju dzēst karodziņu, izmantojot F veidlapu. Šim nolūkam izmanto lauku 075 (20). Sīkākai informācijai par valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet papildinformācijai, kas izskaidro karodziņa dzēšanas iemeslu, un citai papildinformācijai, kas attiecas uz brīdinājumu, vajadzības gadījumā izmanto lauku 083;

| b) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs karodziņu nekavējoties dzēš. |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs karodziņu nekavējoties dzēš.

2.7.   Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants)

Ja datos konstatē faktu kļūdas vai tie ir nelikumīgi uzglabāti SIS II, papildinformācijas apmaiņu veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti SIS II regulas 34. panta 2. punktā un SIS II lēmuma 49. panta 2. punktā, kuros noteikts, ka vienīgi brīdinājuma izdevēja dalībvalsts ir tiesīga grozīt, papildināt, labot, atjaunināt vai dzēst ievadītos datus.

Dalībvalsts, kas ir konstatējusi, ka datos ir kļūda vai tie ir uzglabāti nelikumīgi, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā desmit kalendārās dienās pēc tam, kad tai kļuvis zināms minētais pierādījums, kas norāda uz kļūdu, ar sava SIRENE biroja starpniecību informē brīdinājuma izdevēju dalībvalsti. Informācijas apmaiņa būtu jāveic, izmantojot J veidlapu.

| a) | Atbilstīgi konsultēšanās rezultātiem izdevējai dalībvalstij var nākties dzēst vai labot datus saskaņā ar savām valsts procedūrām attiecīgo labojumu veikšanai. |
| --- | --- |

a)

Atbilstīgi konsultēšanās rezultātiem izdevējai dalībvalstij var nākties dzēst vai labot datus saskaņā ar savām valsts procedūrām attiecīgo labojumu veikšanai.

| b) | Ja divu mēnešu laikā vienošanās netiek panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatējusi kļūdu vai to, ka dati ir uzglabāti nelikumīgi, iesaka savas valsts atbildīgajai iestādei šo jautājumu nodot izskatīšanai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš kopā ar attiecīgajām valstu uzraudzības iestādēm darbojas kā mediators. |
| --- | --- |

b)

Ja divu mēnešu laikā vienošanās netiek panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatējusi kļūdu vai to, ka dati ir uzglabāti nelikumīgi, iesaka savas valsts atbildīgajai iestādei šo jautājumu nodot izskatīšanai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš kopā ar attiecīgajām valstu uzraudzības iestādēm darbojas kā mediators.

2.8.   Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants)

2.8.1.   Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi

Neskarot valstu tiesību aktus, kad nepieciešams informēt valsts iestādes par datu piekļuves vai labošanas pieprasījumu, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | katrs SIRENE birojs piemēro savas valsts tiesību aktus par tiesībām piekļūt personas datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem SIRENE biroji visus pieprasījumus piekļūt datiem vai labot tos nosūta kompetentajām valsts iestādēm vai arī tie pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās; |
| --- | --- |

a)

katrs SIRENE birojs piemēro savas valsts tiesību aktus par tiesībām piekļūt personas datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem SIRENE biroji visus pieprasījumus piekļūt datiem vai labot tos nosūta kompetentajām valsts iestādēm vai arī tie pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās;

| b) | ja kompetentās valsts iestādes pieprasa, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nosūta tām informāciju par tiesību piekļūt datiem īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

ja kompetentās valsts iestādes pieprasa, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nosūta tām informāciju par tiesību piekļūt datiem īstenošanu.

2.8.2.   Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem

Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem piekļūt brīdinājumiem, ko SIS II ir ievadījusi cita dalībvalsts, notiek ar valstu SIRENE biroju starpniecību, izmantojot K veidlapu attiecībā uz personām vai M veidlapu attiecībā uz priekšmetiem.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | piekļuves pieprasījumu pēc iespējas drīz nosūta izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, lai tas šajā jautājumā varētu pieņemt nostāju; |
| --- | --- |

a)

piekļuves pieprasījumu pēc iespējas drīz nosūta izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, lai tas šajā jautājumā varētu pieņemt nostāju;

| b) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par savu nostāju informē tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par savu nostāju informē tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu;

| c) | izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja atbildē tiek ņemti vērā pieprasījuma apstrādes termiņi, ko noteicis tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu; |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja atbildē tiek ņemti vērā pieprasījuma apstrādes termiņi, ko noteicis tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu;

| d) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi datu piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu no indivīda, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu laicīgu atbildi. |
| --- | --- |

d)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi datu piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu no indivīda, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu laicīgu atbildi.

Ja izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta savu nostāju tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu, SIRENE birojs saskaņā ar valsts tiesību aktiem un savas kompetences robežās pieņem lēmumu par pieprasījumu vai nodrošina, ka nostāja pēc iespējas drīz tiek nosūtīta iestādei, kas ir atbildīga par lēmuma pieņemšanu.

2.8.3.   Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis

Ja persona pieprasa, lai tiktu laboti vai dzēsti tās dati, to var darīt vienīgi dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu. Ja persona vēršas pie dalībvalsts, kas nav dalībvalsts, kura ievadījusi brīdinājumu, SIRENE birojs dalībvalstī, pie kuras persona vērsusies, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot K veidlapu, un tiek piemērota 2.8.2. punktā aprakstītā procedūra.

2.9.   Dzēšana, beidzoties brīdinājuma saglabāšanas nosacījumiem

SIS II ievadītos brīdinājumus glabā tikai tik ilgu laiku, kāds nepieciešams, lai izpildītu mērķus, kuriem tie ievadīti.

Tiklīdz brīdinājuma saglabāšanas nosacījumu vairs nav, izdevēja dalībvalsts nekavējoties attiecīgo brīdinājumu dzēš. Kad būs pienācis brīdinājuma beigu termiņš, tas CS-SIS tiks dzēsts automātiski. Pozitīvas atbildes gadījumā piemēro 3.11., 4.10., 5.7., 6.5., 7.7. un 8.4. punktā aprakstītās procedūras.

CS-SIS ziņojumu par dzēšanu automātiski apstrādā N.SIS II.

Dalībvalstīm ir iespēja pieteikties, lai saņemtu automātiskus paziņojumus par brīdinājumu dzēšanu.

2.10.   Personvārdu ievadīšana

Ievērojot ierobežojumus, kas datu ievadīšanai un pieejamībai noteikti valstu sistēmās, personvārdus (vārdus un uzvārdus) SIS II ievada formātā (alfabētā un rakstībā), ko izmanto oficiālos ceļošanas dokumentos, saskaņā ar ICAO ceļošanas dokumentu standartiem, ko izmanto arī centrālās SIS II transliterācijas un transkripcijas funkcijās. Apmainoties ar papildinformāciju, SIRENE biroji izmanto personvārdus tādā veidā, kādā tie ievadīti SIS II. Lietotāji un SIRENE biroji izdevējās dalībvalstīs datu ievadīšanai SIS II parasti izmanto latīņu alfabēta rakstzīmes, neskarot 1. papildinājumā ietvertos transliterācijas un transkripcijas noteikumus.

Gadījumos, kad jāapmainās ar papildinformāciju par personu, kas nav brīdinājuma subjekts, bet var būt ar to saistīta (piemēram, persona, kas var pavadīt pazudušu nepilngadīgo), vārda/uzvārda attēlojumā un rakstībā ievēro 1. papildinājumā izklāstītos noteikumus un izmanto latīņu alfabēta rakstzīmes un oriģinālo formātu, ja dalībvalstij, kas sniedz informāciju, ir iespējams oriģinālajā formātā iekļaut arī speciālās rakstzīmes.

2.11.   Dažādas identitātes kategorijas

Apstiprināta identitāte

Apstiprināta identitāte nozīmē, ka identitāte ir apstiprināta, pamatojoties uz īstiem personu apliecinošiem dokumentiem, ar pasi vai kompetentu iestāžu paziņojumu.

Neapstiprināta identitāte

Neapstiprināta identitāte nozīmē, ka nav pietiekamu identitātes pierādījumu.

Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Ļaunprātīgi izmantota identitāte (uzvārds, vārds, dzimšanas datums) ir tad, ja SIS II ievadīta persona izmanto citas reālas personas identitāti. Tas var notikt, piemēram, ja kādu dokumentu izmanto, kaitējot tā īstajam īpašniekam.

Pieņemtā identitāte

Pieņemtā identitāte ir pieņemta identitāte, ko izmanto persona, kas zināma ar citu identitāti.

2.11.1.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants)

Ņemot vērā ļaunprātīgi izmantotas identitātes gadījumu sarežģītību, kad kļūst zināms, ka persona, par kuru ir brīdinājums SIS II, ļaunprātīgi izmanto citas personas identitāti, izdevēja dalībvalsts pārbauda, vai SIS II brīdinājumā ir jāsaglabā ļaunprātīgi izmantotā identitāte.

Tiklīdz kļūst skaidrs, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ar šīs personas nepārprotamu piekrišanu brīdinājumam SIS II pievieno papildu datus, lai izvairītos no nepareizas identifikācijas negatīvajām sekām. Persona, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, var saskaņā ar valsts procedūru kompetentajai iestādei sniegt SIS II regulas 36. panta 3. punktā un SIS II lēmuma 51. panta 3. punktā minēto informāciju. Visām personām, kuru identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ir tiesības atsaukt savu piekrišanu informācijas apstrādei.

Izdevēja dalībvalsts ir atbildīga par to, lai brīdinājumā tiktu ievadīta piezīme “ļaunprātīgi izmantota identitāte” un lai par personu, kas ir cietusi no identitātes ļaunprātīgas izmantošanas, tiktu ievadīti papildu dati, piemēram, fotogrāfijas, pirkstu nospiedumi un informācija par derīgiem personu apliecinošiem dokumentiem.

Ja dalībvalsts atklāj, ka citas dalībvalsts ievadīts brīdinājums par personu attiecas uz identitātes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu, un ir konstatēts, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, tā par to informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot Q veidlapu, lai ļaunprātīgi izmantotās identitātes paplašinājumu var izmantot SIS II brīdinājumā.

Ņemot vērā šāda veida datu ievadīšanas mērķi, ja ir pieejamas tās personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, tos pievieno brīdinājumam. Lai varētu runāt par identitātes ļaunprātīgu izmantošanu, nevainīgas personas datiem jāatbilst pastāvošai identitātei brīdinājumā. Q veidlapā jānorāda brīdinājumā iekļautā informācija par identitāti, tostarp pieņemtās identitātes numurs, lai izdevēja dalībvalsts varētu noteikt, uz kuru identitāti brīdinājumā veidlapa attiecas. Q veidlapā šādos gadījumos obligāti aizpildāmie lauki ir norādīti 3. papildinājumā.

Personas, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, datiem ir jābūt pieejamiem tikai nolūkā noteikt pārbaudāmās personas identitāti, un tos nekādā gadījumā nedrīkst izmantot kādā citā nolūkā. Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti, tostarp pirkstu nospiedumus un fotogrāfijas, dzēš vienlaikus ar brīdinājumu vai agrāk, ja attiecīgā persona to lūdz.

2.11.2.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Lai izvairītos no jebkādu kategoriju nesavietojamiem brīdinājumiem, tāpēc ka jāievada pieņemtā identitāte, lai izvairītos no problēmu radīšanas nevainīgiem cietušajiem un lai nodrošinātu datu pietiekamu kvalitāti, dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, informē cita citu par pieņemtajām identitātēm un apmainās ar visu attiecīgo informāciju par meklēto subjektu īsto identitāti.

Dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu, ir atbildīga par pieņemtās identitātes ievadīšanu. Ja cita dalībvalsts atklāj pieņemto identitāti, tā, izmantojot M veidlapu, informē izdevēju dalībvalsti.

2.11.3.   Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

Ja SIS II dati ir nepietiekami, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs arī var sniegt sīkāku informāciju pēc konsultēšanās, pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma, lai palīdzētu noskaidrot personas identitāti. Šim nolūkam izmanto L veidlapu (un pielikumus). Šī informācija jo īpaši ietver turpmāk minēto:

| — | meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsme, |
| --- | --- |

—

meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsme,

| — | pases vai personu apliecinošā dokumenta numurs, izdošanas datums, vieta un izdevēja iestāde, kā arī derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

pases vai personu apliecinošā dokumenta numurs, izdošanas datums, vieta un izdevēja iestāde, kā arī derīguma termiņš,

| — | meklētās personas apraksts, |
| --- | --- |

—

meklētās personas apraksts,

| — | meklētās personas mātes un tēva vārds un uzvārds, |
| --- | --- |

—

meklētās personas mātes un tēva vārds un uzvārds,

| — | meklētās personas uzvārda un vārdu citi iespējamie rakstības varianti, |
| --- | --- |

—

meklētās personas uzvārda un vārdu citi iespējamie rakstības varianti,

| — | fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja pieejami, |
| --- | --- |

—

fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja pieejami,

| — | pēdējā zināmā adrese. |
| --- | --- |

—

pēdējā zināmā adrese.

Ciktāl iespējams, šī informācija ir pieejama SIRENE birojos vai arī tie var tai uzreiz un vienmēr piekļūt, lai varētu to ātri nosūtīt.

Galvenais uzdevums ir samazināt tādas personas kļūdainas aizturēšanas risku, kuras identitātes informācija ir līdzīga tai personai, par kuru ir izdots brīdinājums.

2.12.   Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā

Katra sasaiste ļauj noteikt saistību starp vismaz diviem brīdinājumiem.

Dalībvalsts var veikt to brīdinājumu sasaisti, kurus tā ievada SIS II, un tikai šī dalībvalsts var mainīt vai dzēst sasaisti. Lietotājiem sasaistes ir redzamas tikai tad, ja tiem ir pareizas lietotāju piekļuves tiesības, saskaņā ar kurām tiem ir redzami vismaz divi sasaistes brīdinājumi. Dalībvalstis nodrošina, ka iespējama tikai atļauta piekļuve sasaistei.

2.12.1.   Darbības noteikumi

Brīdinājumu sasaistei nav nepieciešamas īpašas procedūras papildinformācijas apmaiņai. Tomēr ievēro šādus principus:

ja ir pozitīva atbilde par katru no diviem vai vairākiem sasaistītiem brīdinājumiem, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta G veidlapu par katru no tiem, laukā 086 norādot, ka par sasaistītajiem brīdinājumiem tiks nosūtītas citas G veidlapas;

veidlapas nenosūta par brīdinājumiem, kuri, kaut arī ir sasaistīti ar brīdinājumu, par kuru ir pozitīva atbilde, nav attiecīgās pozitīvās atbildes objekts. Taču gadījumos, kad pastāv sasaistīts brīdinājums par nodošanu/izdošanu vai par pazudušu personu (personas pašas aizsardzībai vai draudu novēršanai), par šo konstatējumu paziņo, izmantojot M veidlapu, ja tas ir vajadzīgs un ir pieejama informācija.

2.13.   Biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II

Saskaņā ar SIS II lēmuma 23. panta 2. punktu brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, tiklīdz tie ir pieejami.

SIRENE birojiem ir iespējas veikt pirkstu nospiedumu un attēlu apmaiņu, lai pilnībā noformētu brīdinājumu un/vai atbalstītu pieprasītās veicamās darbības īstenošanu. Ja dalībvalstij ir tādas personas attēls vai pirkstu nospiedumi, par kuru cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu, tā pielikumā var nosūtīt attēlus un pirkstu nospiedumus, lai izdevēja dalībvalsts pilnībā varētu noformēt brīdinājumu.

Šī apmaiņa notiek, neskarot apmaiņu policijas sadarbības ietvaros, kas notiek, piemērojot Pamatlēmumu 2006/960/TI.

2.13.1.   Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

Ierobežojumi to datu izmantošanai, kas sniegti SIS II brīdinājumu vajadzībām, ir noteikti SIS II tiesību aktos. Jebkāda turpmāka apmaiņas ceļā iegūto attēlu un pirkstu nospiedumu izmantošana, tostarp arhivēšana, notiek saskaņā ar attiecīgajiem SIS II tiesību aktiem, datu aizsardzības jomā piemērojamiem valstu noteikumiem, Direktīvu 95/46/EK un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

Glabājot pirkstu nospiedumus valsts līmenī, tiek pilnībā ievēroti SIS II datu aizsardzības noteikumi. Dalībvalstis pirkstu nospiedumu datus, kas lejupielādēti no CS-SIS, glabā atsevišķi no valsts pirkstu nospiedumu datubāzēm, un šādus datus dzēš vienlaikus ar brīdinājumiem un papildinformāciju.

2.13.2.   Apmaiņa ar pirkstu nospiedumiem un fotogrāfijām

Piemēro šādu procedūru:

| a) | paziņotājs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta L veidlapu un L veidlapas laukā 083 norāda, ka pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti, lai pilnībā noformētu brīdinājumu SIS II; |
| --- | --- |

a)

paziņotājs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta L veidlapu un L veidlapas laukā 083 norāda, ka pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti, lai pilnībā noformētu brīdinājumu SIS II;

| b) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pievieno pirkstu nospiedumus vai attēlus brīdinājumam SIS II vai nosūta tos kompetentajai iestādei, lai pilnībā noformētu ziņojumu. |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pievieno pirkstu nospiedumus vai attēlus brīdinājumam SIS II vai nosūta tos kompetentajai iestādei, lai pilnībā noformētu ziņojumu.

2.13.3.   Tehniskās prasības

Pirkstu nospiedumus un attēlus vāc un nosūta saskaņā ar standartiem, kas jānosaka īstenošanas noteikumos par biometrisko datu ievadīšanu SIS II.

Katrs
  SIRENE
  birojs ievēro minētos tehniskos standartus.

2.13.4.   Biometrisko datu formāts un kvalitāte

Visiem sistēmā ievadāmajiem biometriskajiem datiem veic īpašu kvalitātes pārbaudi, lai nodrošinātu kvalitātes standarta minimumu, kas kopīgs visiem SIS II lietotājiem.

Pirms ievadīšanas veic pārbaudes valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka

| a) | pirkstu nospiedumu dati atbilst ANSI/NIST–ITL 1-2000 noteiktajam formātam, kas ieviests Interpola vajadzībām un pielāgots SIS II; |
| --- | --- |

a)

pirkstu nospiedumu dati atbilst ANSI/NIST–ITL 1-2000 noteiktajam formātam, kas ieviests Interpola vajadzībām un pielāgots SIS II;

| b) | fotogrāfijas, kuras izmanto vienīgi tam, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura identificēta SIS II burtciparu meklēšanas rezultātā, atbilst šādām prasībām: sejas pretskatā pilna attēla malu attiecība, ciktāl tas iespējams, ir 3:4 vai 4:5. Ja pieejama, izmanto vismaz 480 × 600 pikseļu izšķirtspēju ar 24 bitu krāsu dziļumu. Ja attēls jāiegūst ar skeneri, attēla izmērs, ciktāl tas iespējams, nedrīkst būt lielāks par 200 KB. |
| --- | --- |

b)

fotogrāfijas, kuras izmanto vienīgi tam, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura identificēta SIS II burtciparu meklēšanas rezultātā, atbilst šādām prasībām: sejas pretskatā pilna attēla malu attiecība, ciktāl tas iespējams, ir 3:4 vai 4:5. Ja pieejama, izmanto vismaz 480 × 600 pikseļu izšķirtspēju ar 24 bitu krāsu dziļumu. Ja attēls jāiegūst ar skeneri, attēla izmērs, ciktāl tas iespējams, nedrīkst būt lielāks par 200 KB.

2.14.   Speciālie meklēšanas veidi

2.14.1.   Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana ir meklēšana, ko veic situācijā, kad dalībvalstij ir droši pierādījumi, ka persona vai priekšmets, uz kuriem attiecas brīdinājums, atrodas kādā ģeogrāfiski ierobežotā teritorijā.

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana Šengenas zonā notiek, pamatojoties uz brīdinājumu SIS II. Apstākļos, kad ir zināma personas vai priekšmeta atrašanās vieta, var aizpildīt lauku 311 (“Svarīgs paziņojums”), norādot, ka tiek veikta ģeogrāfiska meklēšana, un izvēloties attiecīgās valstis. Turklāt, ja, izdodot brīdinājumu par apcietināšanu, ir zināma atrašanās vieta, A veidlapas laukā 061 iekļauj informāciju par meklētās personas atrašanās vietu. Visos citos gadījumos, tostarp, lai paziņotu priekšmetu atrašanās vietu, izmanto M veidlapu (lauks 083). Brīdinājumu par meklēto personu ievada SIS II, lai nodrošinātu, ka veicamās darbības pieprasījums tiek izpildīts nekavējoties (Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (21) 9. panta 3. punkts).

Ja ģeogrāfiskās meklēšanas subjekts atrodas citur, nevis paziņojumā par ģeogrāfisko meklēšanu norādītajā atrašanās vietā, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, paziņo šo faktu ģeogrāfiskajā meklēšanā iesaistītajām dalībvalstīm, lai tās pārtrauktu visas saistītās darbības.

2.14.2.   Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību

SIRENE birojiem dalībvalstīs, kas saņēmušas pieprasījumu, atbilstošos gadījumos būtu jāizmanto arī mērķtiecīgā meklēšanā iesaistīto īpašo vienību (bēguļojošu personu aktīvas meklēšanas grupas jeb “FAST”) pakalpojumi. SIS II brīdinājumu nevajadzētu aizstāt ar iepriekš minēto policijas vienību starptautisku sadarbību. Šai sadarbībai nebūtu jāpārklājas ar SIRENE biroja lomu būt par centrālo iestādi meklēšanā, izmantojot SIS II.

Attiecīgos gadījumos būtu jāizveido sadarbība, lai nodrošinātu, ka izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs saņem informāciju no savas valsts FAST par visām notiekošām operācijām, kas saistītas ar SIS II ievadītu brīdinājumu. Vajadzības gadījumā šis SIRENE birojs sniedz minēto informāciju citiem SIRENE birojiem. Par visām ENFAST (Eiropas Tīkls bēguļojošu personu aktīvas meklēšanas grupām) veiktajām koordinētajām darbībām, kas ietver SIRENE biroju sadarbību, tiek ziņots iepriekš SIRENE birojam.

SIRENE biroji nodrošina papildinformācijas, tostarp informācijas par pozitīvu atbildi, ātru sniegšanu valsts FAST, ja pēdējās minētās ir iesaistītas meklēšanā.

3.   BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS)

3.1.   Brīdinājuma ievadīšana

Lielākajai daļai brīdinājumu par apcietināšanu ir pievienots Eiropas apcietināšanas orderis (EAO). Tomēr brīdinājuma par apcietināšanu gadījumā ir iespējama arī pagaidu apcietināšana līdz izdošanas lūguma (IL) saņemšanai saskaņā ar Eiropas Konvencijas par izdošanu 16. pantu.

EAO/IL izdod kompetenta tiesu iestāde, kas veic šo funkciju izdevējā dalībvalstī.

Ievadot brīdinājumu par apcietināšanu nolūkā personu nodot, SIS II kā pielikumu ievada EAO oriģināla kopiju. Var ievadīt EAO tulkojumu vienā vai vairākās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

Turklāt brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, ja tie ir pieejami.

Kad tiek ievadīts brīdinājums, SIRENE birojam ir pieejama attiecīgā informācija, tostarp EAO vai IL, kas sniegta par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā nodot vai izdot. Veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka informācija ir pilnīga un pareizi noformēta.

Attiecībā uz vienu brīdinājumu par apcietināšanu dalībvalstīm ir iespēja ievadīt vairāk nekā vienu EAO. Izdevējas dalībvalsts pienākums ir dzēst EAO, kas zaudē derīgumu, un pārbaudīt, vai brīdinājumam nav pievienoti citi EAO, kā arī vajadzības gadījumā pagarināt brīdinājumu.

Papildus EAO, ko dalībvalsts pievieno brīdinājumam par apcietināšanu, dalībvalstij ir iespēja pievienot arī Eiropas apcietināšanas orderu tulkojumus, vajadzības gadījumā atsevišķās binārās datnēs.

Skenētiem dokumentiem, ko paredzēts pievienot brīdinājumiem, pēc iespējas izmanto vismaz 150 DPI izšķirtspēju.

3.2.   Vairāki brīdinājumi

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

vairākas dalībvalstis drīkst ievadīt brīdinājumu par apcietināšanu attiecībā uz vienu un to pašu personu. Ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izdevušas brīdinājumu par vienu un to pašu personu, lēmumu par to, kurš orderis tiks izpildīts apcietināšanas gadījumā, pieņem izpildītāja tiesu iestāde dalībvalstī, kur notiek apcietināšana. Izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta katrai iesaistītajai dalībvalstij G veidlapu.

3.3.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

3.4.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

Brīdinājumu par apcietināšanu gadījumos, informējot pārējās dalībvalstis par pieņemtām identitātēm, kas attiecas uz brīdinājumu par apcietināšanu, ja SIRENE birojam šī informācija ir pieejama, SIRENE birojs izmanto A veidlapas
   (22) lauku 011 (brīdinājuma ievadīšanas laikā) vai vēlāk M veidlapu.

3.5.   Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

Ievadot brīdinājumu, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, kas attiecas uz šo brīdinājumu.

Informāciju, kas minēta 3.5.1. punktā, nosūta pārējiem SIRENE birojiem brīdinājuma ievadīšanas laikā, izmantojot A veidlapu. Sīkāku informāciju, kas ir nepieciešama identifikācijas mērķiem, nosūta pēc konsultēšanās un/vai pēc citas dalībvalsts lūguma.

Ja par vienu un to pašu personu ir vairāki EAO vai IL, par katru EAO vai IL aizpilda atsevišķu A veidlapu.

EAO/IL un A veidlapā ir ietverti pietiekami detalizēti dati (jo īpaši EAO e) sadaļā: “to apstākļu apraksts, kādos noziedzīgais(-ie) nodarījums(-i) izdarīts(-i), ieskaitot laiku un vietu”, lauki 042, 043, 044, 045: “apstākļu apraksts”), lai citi SIRENE biroji varētu pārbaudīt brīdinājumu. Nepieciešamā informācija un tās saistība ar EAO laukiem ir norādīta 3. papildinājumā.

Kad EAO tiek aizstāts vai atcelts, to norāda A veidlapas laukā 267 (SIS II lēmuma 26. pants) vai A veidlapas laukā 044 (izdošanas lūgums/migrēti brīdinājumi), izmantojot šādu tekstu: “Ar šo veidlapu aizstāj veidlapu (atsauces numurs), kas attiecas uz (datums) izdotu EAO (atsauces numurs)”.

3.5.1.   Attiecībā uz pagaidu apcietināšanu nosūtāma papildinformācija

3.5.1.1.   Ja tiek ievadīts brīdinājums, pamatojoties gan uz EAO, gan uz izdošanas lūgumu(IL)

Ja tiek ievadīts brīdinājums par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu. Ja brīdinājumā ietvertie dati un attiecībā uz EAO dalībvalstīm nosūtītā papildinformācija nav pietiekama izdošanas nolūkiem, sniedz papildinformāciju.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas gan uz EAO, gan IL.

3.5.1.2.   Ja tiek izdots brīdinājums, pamatojoties vienīgi uz IL

Ja tiek ievadīts brīdinājums par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas uz IL.

3.6.   Apzīmēšana ar karodziņu

Vispārīgos noteikumus sk. 2.6. punktā.

Ja vismaz vienu no brīdinājumam pievienotajiem EAO var izpildīt, brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Ja EAO ietver vairāk nekā vienu nodarījumu un ja attiecībā uz vismaz vienu no šiem nodarījumiem ir iespējams veikt nodošanu, attiecīgo brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Kā minēts 2.6. punktā, tik ilgi, kamēr karodziņš ir spēkā, ar karodziņu apzīmētu brīdinājumu, uz kuru attiecas SIS II lēmuma 26. pants, uzskata par tādu, kas ievadīts, lai ziņotu par tās personas atrašanās vietu, par kuru tas izdots.

3.6.1.   Sistemātiski lūgumi apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI

Piemēro šādu procedūru:

| a) | attiecībā uz brīdinājumiem par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI, SIRENE birojs var lūgt citiem SIRENE birojiem sistemātiski apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus, kas saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu ievadīti par tā valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz brīdinājumiem par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI, SIRENE birojs var lūgt citiem SIRENE birojiem sistemātiski apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus, kas saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu ievadīti par tā valstspiederīgajiem;

| b) | ikviens SIRENE birojs, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku lūgumu citiem SIRENE birojiem; |
| --- | --- |

b)

ikviens SIRENE birojs, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku lūgumu citiem SIRENE birojiem;

| c) | visi SIRENE biroji, kam tiek adresēts šāds lūgums, pievieno karodziņu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti uzreiz pēc tam, kad ir izdots brīdinājums; |
| --- | --- |

c)

visi SIRENE biroji, kam tiek adresēts šāds lūgums, pievieno karodziņu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti uzreiz pēc tam, kad ir izdots brīdinājums;

| d) | karodziņu saglabā, līdz pieprasītājs SIRENE birojs lūdz to dzēst. |
| --- | --- |

d)

karodziņu saglabā, līdz pieprasītājs SIRENE birojs lūdz to dzēst.

3.7.   
  SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu

Kad SIRENE birojs saņem A veidlapu, tas pēc iespējas drīz veic meklēšanu visos pieejamajos avotos, lai mēģinātu noteikt subjekta atrašanās vietu. Ja izdevējas dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama, lai saņēmējai dalībvalstij tā būtu pieņemama, tas nedrīkst aizkavēt meklēšanu. Saņēmējas dalībvalstis veic meklēšanu tiktāl, ciktāl tā ir pieļaujama saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Ja brīdinājums par apcietināšanu ir pārbaudīts un subjekts dalībvalstī ir atrasts vai apcietināts, saņēmējs SIRENE birojs A veidlapā ietverto informāciju var nosūtīt tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas izpilda EAO vai IL. Ja ir vajadzīgs EAO vai IL oriģināls, izdevēja tiesu iestāde to var nosūtīt tieši izpildītājai tiesu iestādei (ja vien izdevēja un/vai izpildītāja dalībvalsts nav vienojušās par citādu kārtību).

3.8.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādu procedūru:

| a) | par pozitīvu atbildi, kas attiecas uz indivīdu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, vienmēr nekavējoties paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt, pēc G veidlapas nosūtīšanas izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vajadzības gadījumā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam par pozitīvo atbildi arī pa tālruni; |
| --- | --- |

a)

par pozitīvu atbildi, kas attiecas uz indivīdu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, vienmēr nekavējoties paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt, pēc G veidlapas nosūtīšanas izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vajadzības gadījumā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam par pozitīvo atbildi arī pa tālruni;

| b) | nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

| c) | G veidlapas laukā 091 norāda iestādi, kas ir kompetenta saņemt EAO vai IL, tās pilnu kontaktinformāciju (pasta adrese, tālruņa numurs un, ja pieejams, faksa numurs un e-pasta adrese), atsauces numuru (ja zināms), kompetento personu (ja zināma), prasīto valodu, piegādes termiņu un veidu; |
| --- | --- |

c)

G veidlapas laukā 091 norāda iestādi, kas ir kompetenta saņemt EAO vai IL, tās pilnu kontaktinformāciju (pasta adrese, tālruņa numurs un, ja pieejams, faksa numurs un e-pasta adrese), atsauces numuru (ja zināms), kompetento personu (ja zināma), prasīto valodu, piegādes termiņu un veidu;

| d) | izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, par pozitīvo atbildi turklāt informē citus SIRENE birojus, ja lietas fakti un sāktā turpmākā izmeklēšana ir ļāvusi konstatēt nepārprotamu saikni ar konkrētām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

d)

izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, par pozitīvo atbildi turklāt informē citus SIRENE birojus, ja lietas fakti un sāktā turpmākā izmeklēšana ir ļāvusi konstatēt nepārprotamu saikni ar konkrētām dalībvalstīm;

| e) | SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā. |
| --- | --- |

e)

SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

3.9.   Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu

Kad kompetentās tiesu iestādes sniedz izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam informāciju par to, vai var nodot vai izdot personu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, šis SIRENE birojs nekavējoties sniedz šo informāciju izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu, kur laukā 083 ir atzīmēts vārds “NODOŠANA” vai “IZDOŠANA” (23). Sīki izstrādātu nodošanas vai izdošanas kārtību vajadzības gadījumā pēc iespējas drīz paziņo ar SIRENE biroju starpniecību.

3.10.   Papildinformācijas apmaiņa par tranzītu caur citu dalībvalsti

Ja ir nepieciešams personas tranzīts, tās dalībvalsts SIRENE birojs, caur kuru persona jāved, sniedz vajadzīgo informāciju un atbalstu, atbildot uz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja vai kompetentās tiesu iestādes lūgumu, ko nosūta SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, kur lauka 083 sākumā ir atzīmēts vārds “TRANZĪTS”.

3.11.   Brīdinājumu dzēšana pēc nodošanas vai izdošanas

Brīdinājumus par apcietināšanu nolūkā nodot vai izdot dzēš pēc tam, kad persona ir nodota vai izdota izdevējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, bet var dzēst arī tad, ja kompetentā tiesu iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atcēlusi brīdinājuma pamatā esošo tiesas lēmumu.

4.   BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS)

Ievads

Informācijas apmaiņa par trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir izdots brīdinājums, pamatojoties uz SIS II regulas 24. pantu, ļauj dalībvalstīm pieņemt lēmumus ieceļošanas vai vīzas pieteikuma gadījumā. Ja persona jau atrodas dalībvalsts teritorijā, valsts iestādēm ir iespējams atbilstoši rīkoties, lai izsniegtu uzturēšanās atļaujas, ilgtermiņa vīzas vai veiktu izraidīšanu. Šajā punktā atsauces uz vīzām attiecas uz ilgtermiņa vīzām, ja nav skaidri norādīts citādi (piemēram, minēta atkārtotas ieceļošanas vīza).

Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā noteikto informēšanas procedūru un Šengenas konvencijas 25. pantā noteikto konsultēšanās procedūru veikšana ir to iestāžu kompetencē, kas ir atbildīgas par robežkontroli un uzturēšanās atļauju vai vīzu izsniegšanu. Principā SIRENE birojs ir iesaistīts šajās procedūrās, tikai lai nosūtītu ar brīdinājumiem tieši saistītu papildinformāciju (piemēram, paziņojums par pozitīvo atbildi, identitātes noskaidrošana) vai dzēstu brīdinājumus.

Tomēr SIRENE biroji var arī būt iesaistīti papildinformācijas nosūtīšanā, kas nepieciešama trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanai vai tā ieceļošanas atteikšanai, un tie var būt iesaistīti visas papildinformācijas nosūtīšanā, kas tiek iegūta šo darbību rezultātā.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (24) nav piemērojama Šveicē. Tāpēc pozitīvas atbildes gadījumā, ja tas attiecas uz trešās valsts valstspiederīgo, kam ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, notiek parastā konsultēšanās procedūra, kurā piedalās Šveice, izdevēja dalībvalsts un jebkura cita dalībvalsts, kuras rīcībā var būt svarīga informācija par trešās valsts valstspiederīgā tiesībām uz brīvu pārvietošanos.

4.1.   Brīdinājuma ievadīšana

Saskaņā ar SIS II regulas 25. pantu trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos Direktīvas 2004/38/EK izpratnē, piemēro īpašus noteikumus. SIRENE birojs, ciktāl iespējams, var darīt pieejamu jebkādu informāciju, kas tikusi izmantota, lai noteiktu, vai attiecībā uz personu, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu (25). Ārkārtas gadījumā, kad ir ievadīts brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta visām pārējām dalībvalstīm M veidlapu, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi iestāde, kura ir ievadījusi brīdinājumu (sk. 4.6. un 4.7. punktu).

Turklāt SIS II regulas 26. pantā noteikts, ka, ievērojot konkrētus specifiskus nosacījumus, ievada arī brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ierobežojošs pasākums, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu (26) paredzēts, lai atteiktu ieceļošanu dalībvalstu teritorijā vai tranzītu caur to. Brīdinājumus ievada un atjaunina tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kura pasākuma pieņemšanas laikā ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts. Ja attiecīgajai dalībvalstij nav piekļuves SIS II vai brīdinājumiem saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu, atbildību uzņemas dalībvalsts, kas būs nākamā prezidentvalsts un kam ir piekļuve SIS II, tostarp piekļuve brīdinājumiem saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu.

Dalībvalstis ievieš procedūras, kas vajadzīgas, lai ievadītu, atjauninātu un dzēstu šādus brīdinājumus.

4.2.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

4.3.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

Ja trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, cenšas ieceļot, nelikumīgi izmantojot Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņa identitāti, var rasties problēmas. Ja tiek konstatēta šāda situācija, dalībvalstu kompetentās iestādes var tikt informētas par ļaunprātīgi izmantotas identitātes funkcijas pareizu izmantošanu SIS II. Brīdinājumus par ieceļošanas atteikšanu nedrīkst izdot galvenā pilsoņa identitātes dalībvalsts.

4.4.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgos noteikumus sk. 2.11.2. punktā.

4.5.   Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas

Piemēro šādu procedūru:

| a) | neskarot īpašo procedūru attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. pantu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), izpildītāja dalībvalsts var informēt brīdinājuma izdevēju dalībvalsti, ka uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanas procedūras laikā konstatēta atbilstība brīdinājumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu. Ja tas ir piemēroti, izdevēja dalībvalsts pēc tam var informēt citas dalībvalstis, izmantojot M veidlapu; |
| --- | --- |

a)

neskarot īpašo procedūru attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. pantu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), izpildītāja dalībvalsts var informēt brīdinājuma izdevēju dalībvalsti, ka uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanas procedūras laikā konstatēta atbilstība brīdinājumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu. Ja tas ir piemēroti, izdevēja dalībvalsts pēc tam var informēt citas dalībvalstis, izmantojot M veidlapu;

| b) | ja tas tiek prasīts un ievērojot valsts tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nosūtīšanā attiecīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu piešķiršanu. |
| --- | --- |

b)

ja tas tiek prasīts un ievērojot valsts tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nosūtīšanā attiecīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu piešķiršanu.

Šengenas konvencijas 25. pantā noteiktās īpašās procedūras

Šengenas konvencijas 25. panta 1. punktā paredzētā procedūra

Ja dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, atklāj, ka par attiecīgo pieteikuma iesniedzēju cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, tā ar SIRENE biroju starpniecību konsultējas ar izdevēju dalībvalsti. Dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, izmanto N veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu piešķirt uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja dalībvalsts nolemj piešķirt uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut izdevējas dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Šengenas konvencijas 25. panta 2. punktā paredzētā procedūra

Ja dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, atklāj, ka personai, par kuru izdots brīdinājums, ir piešķirta uzturēšanās atļauja vai vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību ierosina konsultēšanās procedūru ar dalībvalsti, kas piešķīrusi attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Konsultēšanās ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, notiek arī tad, ja dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, vēlāk atklāj, ka SIS II ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu šai personai (27).

Ja trešā dalībvalsts (t. i., kas nav nedz izsniegusi uzturēšanās atļauju/vīzu, nedz izdevusi brīdinājumu) atklāj, ka ir brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot H veidlapu, to paziņo gan dalībvalstij, kas izsniegusi atļauju/vīzu, gan [brīdinājuma] izdevējai dalībvalstij.

Ja Šengenas konvencijas 25. pantā paredzētā procedūra paredz dzēst brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, SIRENE biroji, ievērojot savas valsts tiesību aktus, piedāvā atbalstu, ja tāds tiek lūgts.

Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā

4.5.1.   Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts

Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunktu trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, bet kuriem vienlaikus ir kādas dalībvalsts izdota uzturēšanās atļauja, ilgtermiņa vīza vai atkārtotas ieceļošanas vīza, šķērsojot trešās dalībvalsts robežu, ir atļauts tranzītā ieceļot, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izdevusi uzturēšanās atļauju vai atkārtotas ieceļošanas vīzu. Ieceļošanu var atteikt, ja šī dalībvalsts ir izdevusi valsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu. Abos gadījumos pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kurā persona vēlas ieceļot, nosūta abu attiecīgo dalībvalstu SIRENE birojiem ziņojumu (H veidlapu, ja tranzīts atļauts/G veidlapu, ja ieceļošana atteikta), informējot tās par pretrunu un lūdzot tām savstarpēji konsultēties, lai dzēstu brīdinājumu SIS II vai anulētu uzturēšanās atļauju/vīzu. Tā var arī lūgt, lai to informē par kādas konsultēšanās rezultātiem.

Ja attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais mēģina ieceļot dalībvalstī, kas ir ievadījusi brīdinājumu SIS II, šī dalībvalsts var viņam atteikt ieceļošanu. Tomēr pēc kompetentās iestādes lūguma šīs dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura ir piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir pietiekams pamats uzturēšanās atļaujas/vīzas anulēšanai. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Ja šī persona mēģina ieceļot dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, tai atļauj ieceļot teritorijā, bet šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai kompetentās iestādes varētu lemt par uzturēšanās atļaujas vai vīzas anulēšanu vai brīdinājuma dzēšanu. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

4.5.2.   Procedūra gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts

Saskaņā ar 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu dalībvalsts humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ var izdarīt atkāpi no principa, ka personai, par kuru ir izdots brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu, ieceļošana jāatsaka. Pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura ir atļāvusi ieceļot, par šo situāciju informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot H veidlapu.

4.6.   Vispārīgie noteikumi par 4.5. punktā minētajām procedūrām

| a) | Katrā konsultēšanās procedūrā tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir piešķīris vai paredz piešķirt vai saglabāt uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, nosūta tikai vienu N veidlapu vai O veidlapu nolūkā informēt dalībvalsti, kas ir izdevusi vai paredz izdot brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu, par galīgo lēmumu saistībā ar uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, saglabāšanu vai atsaukšanu. |
| --- | --- |

a)

Katrā konsultēšanās procedūrā tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir piešķīris vai paredz piešķirt vai saglabāt uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, nosūta tikai vienu N veidlapu vai O veidlapu nolūkā informēt dalībvalsti, kas ir izdevusi vai paredz izdot brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu, par galīgo lēmumu saistībā ar uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, saglabāšanu vai atsaukšanu.

| b) | Konsultēšanās procedūra ir vai nu procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 1. punkta nozīmē vai procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

Konsultēšanās procedūra ir vai nu procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 1. punkta nozīmē vai procedūra Šengenas konvencijas 25. panta 2. punkta nozīmē.

| c) | Kad konsultēšanās procedūras ietvaros ir nosūtīta M, G vai H veidlapa, to var atzīmēt ar atslēgvārdu “konsultēšanās procedūra”. (M veidlapa: lauks 083; G veidlapa: lauks 086; H veidlapa: lauks 083). |
| --- | --- |

c)

Kad konsultēšanās procedūras ietvaros ir nosūtīta M, G vai H veidlapa, to var atzīmēt ar atslēgvārdu “konsultēšanās procedūra”. (M veidlapa: lauks 083; G veidlapa: lauks 086; H veidlapa: lauks 083).

4.7.   Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes un atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās

Neskarot īpašās procedūras attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par visām pozitīvām atbildēm saistībā ar uz brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā ir izdevusi.

To dalībvalstu SIRENE biroji, kas ir ievadījušas brīdinājumus par ieceļošanas atteikšanu, nav obligāti vienmēr jāinformē par pozitīvām atbildēm, bet tos var informēt ārkārtas apstākļos. Atkarībā no veiktās darbības katrā ziņā var nosūtīt G veidlapu vai H veidlapu, piemēram, ja ir vajadzīga papildinformācija. G veidlapu nosūta vienmēr pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz personu, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos.

Neatkarīgi no iepriekšējā punkta noteikumiem, kā minēts 10. punktā, visi SIRENE biroji sniedz statistikas datus par pozitīvām atbildēm par visiem ārvalstu brīdinājumiem to teritorijā.

Piemēro šādu procedūru:

| a) | dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par jebkuru pozitīvu atbildi, kas saistīta ar brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā izdevusi. Ikviena dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo iespēju, iesniedz otrai dalībvalstij lūgumu rakstveidā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts var pieprasīt, lai to informē par jebkuru pozitīvu atbildi, kas saistīta ar brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, ko tā izdevusi. Ikviena dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo iespēju, iesniedz otrai dalībvalstij lūgumu rakstveidā;

| b) | izpildītāja dalībvalsts var uzņemties iniciatīvu un informēt izdevēju dalībvalsti par to, ka attiecībā uz ziņojumu ir konstatēta atbilstība un trešās valsts valstspiederīgajam nav piešķirta ieceļošanas atļauja vai tas ir izraidīts no Šengenas teritorijas; |
| --- | --- |

b)

izpildītāja dalībvalsts var uzņemties iniciatīvu un informēt izdevēju dalībvalsti par to, ka attiecībā uz ziņojumu ir konstatēta atbilstība un trešās valsts valstspiederīgajam nav piešķirta ieceļošanas atļauja vai tas ir izraidīts no Šengenas teritorijas;

| c) | kad darbība ir veikta, pamatojoties uz pozitīvu atbildi, izpildītāja dalībvalsts nosūta G veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. G veidlapu nosūta arī pozitīvas atbildes gadījumā, ja attiecīgā pasākuma izpildei ir nepieciešama papildu informācija; |
| --- | --- |

c)

kad darbība ir veikta, pamatojoties uz pozitīvu atbildi, izpildītāja dalībvalsts nosūta G veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. G veidlapu nosūta arī pozitīvas atbildes gadījumā, ja attiecīgā pasākuma izpildei ir nepieciešama papildu informācija;

| d) | no izdevējas dalībvalsts saņemot c) punktā minēto informāciju,






  i) | ja darbība tiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu (nevis citu G veidlapu tai pašai pozitīvajai atbildei); |
| --- | --- | --- |

d)

no izdevējas dalībvalsts saņemot c) punktā minēto informāciju,

i)

ja darbība tiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu (nevis citu G veidlapu tai pašai pozitīvajai atbildei);

| ii) | ja darbība netiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot H veidlapu; vai |
| --- | --- |

ii)

ja darbība netiek izpildīta, izpildītāja dalībvalsts par to paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot H veidlapu; vai

| iii) | ja nepieciešama papildu konsultēšanās, to veic, izmantojot M veidlapu; |
| --- | --- |

iii)

ja nepieciešama papildu konsultēšanās, to veic, izmantojot M veidlapu;

| iv) | pēdējā apmaiņā ar veidlapām konsultēšanās procedūrā izmanto N vai O veidlapu; |
| --- | --- |

iv)

pēdējā apmaiņā ar veidlapām konsultēšanās procedūrā izmanto N vai O veidlapu;

| e) | ja dalībvalsts savā teritorijā atklāj trešās valsts valstspiederīgo, par kuru ir izdots brīdinājums, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc pieprasījuma nosūta informāciju, kas nepieciešama attiecīgās personas atgriešanai. Atkarībā no izpildītājas dalībvalsts vajadzībām šajā informācijā, izmantojot M veidlapu, iekļauj šādus datus:






  — | lēmuma veids un iemesls, |
| --- | --- | --- |

e)

ja dalībvalsts savā teritorijā atklāj trešās valsts valstspiederīgo, par kuru ir izdots brīdinājums, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc pieprasījuma nosūta informāciju, kas nepieciešama attiecīgās personas atgriešanai. Atkarībā no izpildītājas dalībvalsts vajadzībām šajā informācijā, izmantojot M veidlapu, iekļauj šādus datus:

—

lēmuma veids un iemesls,

| — | lēmuma izdevēja iestāde, |
| --- | --- |

—

lēmuma izdevēja iestāde,

| — | lēmuma izdošanas datums, |
| --- | --- |

—

lēmuma izdošanas datums,

| — | nosūtīšanas datums (datums, kurā lēmums nosūtīts), |
| --- | --- |

—

nosūtīšanas datums (datums, kurā lēmums nosūtīts),

| — | lēmuma spēkā stāšanās datums, |
| --- | --- |

—

lēmuma spēkā stāšanās datums,

| — | datums, kurā beidzas lēmuma darbības termiņš vai derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

datums, kurā beidzas lēmuma darbības termiņš vai derīguma termiņš,

| — | informācija par to, vai attiecīgā persona ir sodīta, un soda raksturs. |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai attiecīgā persona ir sodīta, un soda raksturs.

Ja persona, par kuru ir izdots brīdinājums, tiek aizturēta uz robežas, ievēro procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksā un izdevējā dalībvalstī.

Īpašos gadījumos var rasties arī steidzama nepieciešamība ar SIRENE biroju starpniecību apmainīties ar papildinformāciju, lai varētu nekļūdīgi identificēt indivīdu.

4.8.   Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos

Attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos izpratnē, kas lietota Direktīvā 2004/38/EK (28).

Ja ir pozitīva atbilde attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos Direktīvas 2004/38/EK izpratnē, piemēro īpašus noteikumus (attiecībā uz Šveices nostāju sk. 4. punkta ievadu). Piemēro šādu procedūru:

| a) | pēc kompetentās iestādes lūguma izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot G veidlapu, nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai bez kavēšanās lemtu par veicamo darbību; |
| --- | --- |

a)

pēc kompetentās iestādes lūguma izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot G veidlapu, nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai bez kavēšanās lemtu par veicamo darbību;

| b) | pēc informācijas pieprasījuma saņemšanas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nekavējoties sāk vākt pieprasīto informāciju un pēc iespējas drīz to nosūta izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam; |
| --- | --- |

b)

pēc informācijas pieprasījuma saņemšanas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nekavējoties sāk vākt pieprasīto informāciju un pēc iespējas drīz to nosūta izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

| c) | ja šī informācija vēl nav pieejama, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai brīdinājumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu; |
| --- | --- |

c)

ja šī informācija vēl nav pieejama, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai brīdinājumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu;

| d) | izpildītāja dalībvalsts ar sava SIRENE biroja starpniecību informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par to, vai pieprasītā darbība ir veikta (izmantojot M veidlapu) vai nav veikta (izmantojot H veidlapu) (29). |
| --- | --- |

d)

izpildītāja dalībvalsts ar sava SIRENE biroja starpniecību informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par to, vai pieprasītā darbība ir veikta (izmantojot M veidlapu) vai nav veikta (izmantojot H veidlapu) (29).

4.9.   Informācijas apmaiņa, ja, neesot pozitīvai atbildei, dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības brīvi pārvietoties

Ja pozitīvas atbildes nav un dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, šīs dalībvalsts SIRENE birojs pēc kompetentās iestādes lūguma nosūta M veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, to informējot par minēto.

Ja šī informācija vēl nav pieejama, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetento iestādi par to, vai brīdinājumu var saglabāt saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. Ja kompetentā iestāde nolemj saglabāt brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu.

4.10.   Brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu dzēšana

Neskarot īpašās procedūras, kas paredzēta Šengenas Konvencijas 25. pantā un Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā, brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu trešo valstu valstspiederīgajiem dzēš,

| a) | beidzoties brīdinājuma termiņam; |
| --- | --- |

a)

beidzoties brīdinājuma termiņam;

| b) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu; |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu;

| c) | beidzoties ieceļošanas atteikuma termiņam, ja izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde savam lēmumam ir noteikusi termiņu; vai |
| --- | --- |

c)

beidzoties ieceļošanas atteikuma termiņam, ja izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde savam lēmumam ir noteikusi termiņu; vai

| d) | iegūstot kādas dalībvalsts pilsonību. Ja pilsonības iegūšana nonāk tādas dalībvalsts SIRENE biroja uzmanības lokā, kura nav izdevēja dalībvalsts, šī dalībvalsts konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un vajadzības gadījumā nosūta J veidlapu saskaņā ar procedūru tādu datu labošanai un dzēšanai, kuros konstatētas juridiskas vai faktu kļūdas (sk. 2.7. punktu). |
| --- | --- |

d)

iegūstot kādas dalībvalsts pilsonību. Ja pilsonības iegūšana nonāk tādas dalībvalsts SIRENE biroja uzmanības lokā, kura nav izdevēja dalībvalsts, šī dalībvalsts konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un vajadzības gadījumā nosūta J veidlapu saskaņā ar procedūru tādu datu labošanai un dzēšanai, kuros konstatētas juridiskas vai faktu kļūdas (sk. 2.7. punktu).

5.   BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM (SIS II LĒMUMA 32. PANTS)

5.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

5.2.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

5.3.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

5.4.   Apzīmēšana ar karodziņu

Var rasties apstākļi, kad attiecībā uz brīdinājumu par pazudušu personu ir pozitīva atbilde, bet izpildītājas dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj, ka pieprasīto darbību nevar veikt un/vai ka attiecībā uz brīdinājumu turpmāka darbība netiks veikta. Šādu lēmumu var pieņemt pat tad, ja izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj saglabāt brīdinājumu SIS II. Šajos apstākļos pēc pozitīvas atbildes konstatēšanas izpildītāja dalībvalsts var lūgt apzīmēt brīdinājumu ar karodziņu. Lai pievienotu karodziņu, ievēro 2.6. punktā aprakstītās vispārīgās procedūras.

Attiecībā uz brīdinājumiem par pazudušām personām nevar veikt nekādu alternatīvu darbību.

5.5.   Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām un citām personām, ko uzskata par apdraudētām

SIRENE birojiem ir tūlītēja piekļuve visai būtiskai papildinformācijai valsts līmenī attiecībā uz ziņojumiem par pazudušām personām, lai SIRENE biroji varētu pilnībā darboties, panākot sekmīgu rezultātu lietās, veicinot personas identificēšanu un nekavējoties sniedzot papildinformāciju par jautājumiem, kas ir saistīti ar lietu. Būtiska papildinformācija var jo īpaši attiekties uz valsts lēmumiem par bērna aizbildnību vai neaizsargātas personas aizgādnību vai lūgumiem izmantot “brīdinājumu par bērniem” mehānismus.

Tā kā ne visas neaizsargātās pazudušās personas šķērso valstu robežas, lēmumus par papildinformācijas (aprakstošu ziņu) sniegšanu un tās saņēmējiem pieņem katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā visus apstākļus. Pēc tam, kad valsts līmenī ir pieņemts lēmums par to, cik plaši izplatāma šāda papildinformācija, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, ciktāl tas ir lietderīgi, veic kādu no šādiem pasākumiem:

| a) | saglabā informāciju, lai pēc citas dalībvalsts lūguma varētu nosūtīt papildinformāciju; |
| --- | --- |

a)

saglabā informāciju, lai pēc citas dalībvalsts lūguma varētu nosūtīt papildinformāciju;

| b) | nosūta M veidlapu attiecīgajam SIRENE birojam, ja izmeklēšanas rezultāti norāda uz iespējamu pazudušās personas atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

nosūta M veidlapu attiecīgajam SIRENE birojam, ja izmeklēšanas rezultāti norāda uz iespējamu pazudušās personas atrašanās vietu;

| c) | nosūta M veidlapu visiem attiecīgajiem SIRENE birojiem, ņemot vērā pazušanas apstākļus, lai īsā laikā sniegtu visus datus par attiecīgo personu. |
| --- | --- |

c)

nosūta M veidlapu visiem attiecīgajiem SIRENE birojiem, ņemot vērā pazušanas apstākļus, lai īsā laikā sniegtu visus datus par attiecīgo personu.

Ja pazudusī persona ir pakļauta lielam apdraudējumam, ierakstu M veidlapas laukā 311 sāk ar vārdu “STEIDZAMI”, paskaidrojot steidzamības iemeslu. (Ja pazudusī nepilngadīgā persona ir bez pavadības (30), norāda paskaidrojošu terminu “nepavadīts nepilngadīgais”.) Steidzamību var uzsvērt, piezvanot pa tālruni un vēršot uzmanību uz M veidlapas svarīgumu un tās steidzamo raksturu.

Izmanto kopīgu metodi, lai par lielam apdraudējumam pakļautām pazudušām personām ievadītu strukturētu papildinformāciju saskaņotā secībā (31). Informāciju ievada M veidlapas laukā 083.

Pēc tam, kad SIRENE birojs ir saņēmis informāciju, ciktāl tas ir lietderīgi, lai maksimāli palielinātu iespējas mērķtiecīgi un pamatoti noteikt personas atrašanās vietu, to paziņo:

| a) | attiecīgajiem robežkontroles posteņiem; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajiem robežkontroles posteņiem;

| b) | kompetentajām administratīvajām un policijas iestādēm, lai noteiktu personu atrašanās vietu un tās aizsargātu; |
| --- | --- |

b)

kompetentajām administratīvajām un policijas iestādēm, lai noteiktu personu atrašanās vietu un tās aizsargātu;

| c) | pēc tam, kad SIS II ir saņemta pozitīva atbilde, – izdevējas dalībvalsts attiecīgajām konsulārajām iestādēm. |
| --- | --- |

c)

pēc tam, kad SIS II ir saņemta pozitīva atbilde, – izdevējas dalībvalsts attiecīgajām konsulārajām iestādēm.

5.6.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

| a) | ciktāl tas iespējams, SIRENE biroji paziņo nepieciešamo medicīnisko informāciju par attiecīgo pazudušo personu vai personām, ja nepieciešams veikt pasākumus viņu aizsardzībai.
  Nosūtīto informāciju uzglabā tikai tik ilgi, cik tas ir stingri nepieciešams, un to izmanto tikai attiecīgās personas ārstēšanas nolūkos; |
| --- | --- |

a)

ciktāl tas iespējams, SIRENE biroji paziņo nepieciešamo medicīnisko informāciju par attiecīgo pazudušo personu vai personām, ja nepieciešams veikt pasākumus viņu aizsardzībai.

Nosūtīto informāciju uzglabā tikai tik ilgi, cik tas ir stingri nepieciešams, un to izmanto tikai attiecīgās personas ārstēšanas nolūkos;

| b) | izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vienmēr paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vienmēr paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam atrašanās vietu;

| c) | saskaņā ar SIS II lēmuma 33. panta 2. punktu, lai par pazudušās personas, kura ir pilngadīga, atrašanās vietu ziņotu personai, kas ziņoja par minētās personas pazušanu, ir vajadzīga pazudušās personas piekrišana (32). Piekrišanu dod rakstveidā, vai ir pieejams vismaz rakstisks apliecinājums. Gadījumos, kad piekrišana tiek atteikta, atteikums ir rakstisks vai oficiāli reģistrēts. Tomēr kompetentās iestādes personai, kura ziņoja par pazušanu, var paziņot faktu, ka brīdinājums ir dzēsts pēc pozitīvas atbildes saņemšanas. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar SIS II lēmuma 33. panta 2. punktu, lai par pazudušās personas, kura ir pilngadīga, atrašanās vietu ziņotu personai, kas ziņoja par minētās personas pazušanu, ir vajadzīga pazudušās personas piekrišana (32). Piekrišanu dod rakstveidā, vai ir pieejams vismaz rakstisks apliecinājums. Gadījumos, kad piekrišana tiek atteikta, atteikums ir rakstisks vai oficiāli reģistrēts. Tomēr kompetentās iestādes personai, kura ziņoja par pazušanu, var paziņot faktu, ka brīdinājums ir dzēsts pēc pozitīvas atbildes saņemšanas.

5.7.   Brīdinājumu dzēšana par pazudušām personām

Ja izdevējai dalībvalstij rodas būtiski kavējumi saistībā ar brīdinājuma dzēšanu, par šo kavēšanos tā paziņo izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam, lai attiecīgajam brīdinājumam varētu pievienot karodziņu, kā aprakstīts SIRENE rokasgrāmatas 5.4. punktā.

5.7.1.   Nepilngadīgās personas

Brīdinājumu dzēš:

| a) | atrisinot attiecīgo lietu (piemēram, nepilngadīgā persona tiek repatriēta; kompetentās iestādes izpildes dalībvalstī pieņem lēmumu par bērna aprūpi); |
| --- | --- |

a)

atrisinot attiecīgo lietu (piemēram, nepilngadīgā persona tiek repatriēta; kompetentās iestādes izpildes dalībvalstī pieņem lēmumu par bērna aprūpi);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

5.7.2.   Pieaugušie, ja nav jāveic nekādi aizsardzības pasākumi

Brīdinājumu dzēš:

| a) | izpildot veicamo darbību (atrašanās vieta, ko konstatē izpildītāja dalībvalsts); |
| --- | --- |

a)

izpildot veicamo darbību (atrašanās vieta, ko konstatē izpildītāja dalībvalsts);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam; vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam; vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

5.7.3.   Pieaugušie, kuriem nepieciešami aizsardzības pasākumi

Brīdinājumu dzēš:

| a) | īstenojot veicamo darbību (personai piešķirta aizsardzība), |
| --- | --- |

a)

īstenojot veicamo darbību (personai piešķirta aizsardzība),

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

Ja persona tiek oficiāli aizsargāta, tad brīdinājumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem var saglabāt līdz brīdim, kamēr attiecīgā persona ir repatriēta.

6.   BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM (SIS II LĒMUMA 34. PANTS)

6.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

6.2.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

6.3.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

6.4.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

| a) | informāciju par faktisko uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu iegūst, izmantojot visus pasākumus, kas atļauti tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā persona atrasta; |
| --- | --- |

a)

informāciju par faktisko uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu iegūst, izmantojot visus pasākumus, kas atļauti tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā persona atrasta;

| b) | vajadzības gadījumā pastāv valsts procedūras, lai nodrošinātu, ka brīdinājumi tiek glabāti SIS II tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie tikuši ievadīti. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā pastāv valsts procedūras, lai nodrošinātu, ka brīdinājumi tiek glabāti SIS II tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie tikuši ievadīti.

SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 34. pantu, un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

6.5.   Brīdinājumu dzēšana par personām, kuras meklē tiesas procesam

Brīdinājumu dzēš:

| a) | par personas atrašanās vietu paziņojot izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja attiecībā uz nosūtīto informāciju nevar veikt nekādu rīcību (piemēram, nepareiza adrese vai nav pastāvīgas dzīvesvietas), izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju nolūkā problēmu atrisināt; |
| --- | --- |

a)

par personas atrašanās vietu paziņojot izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja attiecībā uz nosūtīto informāciju nevar veikt nekādu rīcību (piemēram, nepareiza adrese vai nav pastāvīgas dzīvesvietas), izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju nolūkā problēmu atrisināt;

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu.

Ja kādā dalībvalstī ir gūta pozitīva atbilde un ziņas par adresi ir nosūtītas izdevējai dalībvalstij un ja attiecīgajā dalībvalstī pēc tam tiek gūta pozitīva atbilde, kurā tiek konstatēta tā pati adrese, šo pozitīvo atbildi reģistrē izpildītājā dalībvalstī, taču izdevējai dalībvalstij netiek atkārtoti nosūtītas ne ziņas par adresi, ne G veidlapa. Šādos gadījumos izpildītāja dalībvalsts informē izdevēju dalībvalsti par atkārtotām pozitīvām atbildēm, un izdevēja dalībvalsts apsver nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

7.   BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM UN ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM (SIS II LĒMUMA 36. PANTS)

7.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

7.2.   Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

7.3.   Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

7.4.   Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus

Izdodot brīdinājumu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē visus pārējos SIRENE birojus, izmantojot M veidlapu, šādos gadījumos:

| a) | brīdinājumu par diskrētām vai īpašām pārbaudēm izdod kopā ar pieprasījumu par pozitīvām atbildēm nekavējoties ziņot izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 2. punkts – tūlītēja rīcība” vai “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts – tūlītēja rīcība”. Tūlītējas rīcības pamatojums būtu jānorāda arī M veidlapas laukā 083 vai |
| --- | --- |

a)

brīdinājumu par diskrētām vai īpašām pārbaudēm izdod kopā ar pieprasījumu par pozitīvām atbildēm nekavējoties ziņot izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 2. punkts – tūlītēja rīcība” vai “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts – tūlītēja rīcība”. Tūlītējas rīcības pamatojums būtu jānorāda arī M veidlapas laukā 083 vai

| b) | par valsts drošību atbildīgā iestāde lūdz izdot brīdinājumu saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts”. |
| --- | --- |

b)

par valsts drošību atbildīgā iestāde lūdz izdot brīdinājumu saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu. M veidlapā raksta “SIS II lēmuma 36. PANTA 3. punkts”.

Ja brīdinājumu izdod saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu, M veidlapas laukā 080 vispirms izdevējas dalībvalsts valodā un tad angļu valodā norāda tās iestādes nosaukumu, kas lūdz ievadīt brīdinājumu, bet laukā 081 norāda iestādes kontaktinformāciju formātā, kam nav vajadzīgs tulkojums.

Noteiktas informācijas konfidencialitāti aizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp saziņu SIRENE biroju starpā nodalot no saziņas starp dienestiem, kas atbildīgi par valsts drošību.

7.5.   Apzīmēšana ar karodziņu

Vispārīgo procedūru sk. 2.6. punktā.

Attiecībā uz brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm nevar veikt nekādas alternatīvas darbības.

Turklāt, ja par valsts drošību atbildīgā iestāde izpildītājā dalībvalstī nolemj, ka brīdinājumam jāpievieno karodziņš, tā sazinās ar savas valsts SIRENE biroju un paziņo tam, ka pieprasīto darbību nevar veikt. SIRENE birojs pēc tam lūdz apzīmēt ar karodziņu, nosūtot F veidlapu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Tāpat kā citos karodziņa pieprasījuma gadījumos norāda vispārīgu iemeslu. Taču sensitīva rakstura informācija nav jāizpauž (sk. arī 7.6. punkta b) apakšpunktu).

7.6.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, kas izdots saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par (diskrētās vai īpašās pārbaudes) rezultātiem, izmantojot G veidlapu. Vienlaikus izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē par valsts drošību atbildīgo iestādi savā valstī; |
| --- | --- |

a)

ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, kas izdots saskaņā ar SIS II lēmuma 36. panta 3. punktu, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par (diskrētās vai īpašās pārbaudes) rezultātiem, izmantojot G veidlapu. Vienlaikus izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē par valsts drošību atbildīgo iestādi savā valstī;

| b) | lai aizsargātu informācijas konfidencialitāti, ir vajadzīga īpaša procedūra. Tāpēc visu saziņu starp iestādēm, kas atbild par valsts drošību, nodala no saziņas SIRENE biroju starpā. Līdz ar to karodziņa pieprasīšanas detalizētus iemeslus savā starpā tieši apspriež par valsts drošību atbildīgās iestādes, neizmantojot SIRENE biroju starpniecību; |
| --- | --- |

b)

lai aizsargātu informācijas konfidencialitāti, ir vajadzīga īpaša procedūra. Tāpēc visu saziņu starp iestādēm, kas atbild par valsts drošību, nodala no saziņas SIRENE biroju starpā. Līdz ar to karodziņa pieprasīšanas detalizētus iemeslus savā starpā tieši apspriež par valsts drošību atbildīgās iestādes, neizmantojot SIRENE biroju starpniecību;

| c) | ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, par kuru nekavējoties jāziņo, nekavējoties nosūta G formu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. |
| --- | --- |

c)

ja ir pozitīva atbilde par brīdinājumu, par kuru nekavējoties jāziņo, nekavējoties nosūta G formu izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam.

7.7.   Brīdinājumu dzēšana par diskrētām un īpašām pārbaudēm

Brīdinājumu dzēš:

| a) | beidzoties brīdinājuma termiņam vai |
| --- | --- |

a)

beidzoties brīdinājuma termiņam vai

| b) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu. |
| --- | --- |

b)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu.

7.8.   Automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas

Sk. 9. punktu.

8.   BRĪDINĀJUMI PAR PRIEKŠMETIEM, KAS JĀKONFISCĒ VAI JĀIZMANTO PAR PIERĀDĪJUMU (SIS II LĒMUMA 38. PANTS)

8.1.   Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

8.2.   Brīdinājumi par transportlīdzekļiem

8.2.1.   Vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude

Obligātie identitātes apraksta elementi, pārbaudot vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esību, ir šādi:

| a) | reģistrācijas numurs/numura plāksnīte un/vai |
| --- | --- |

a)

reģistrācijas numurs/numura plāksnīte un/vai

| b) | transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN (TIN)). |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa identifikācijas numurs (VIN (TIN)).

SIS II var būt ievadīti abi numuri.

Ja, ievadot jaunu brīdinājumu, atklājas, ka tāds pats VIN (TIN) un/vai reģistrācijas numura zīme SIS II jau ir, pieņem, ka jaunais brīdinājums radīs vairākus brīdinājumus par to pašu transportlīdzekli. Taču šī pārbaudes metode ir efektīva vienīgi tad, ja izmanto vienus un tos pašus apraksta elementus. Tāpēc salīdzināšana nav vienmēr iespējama.

SIRENE birojs vērš lietotāju uzmanību uz problēmām, kas var rasties, ja ir salīdzināts tikai viens no numuriem, VIN (TIN) dvīņiem un numura zīmju atkārtotu izmantošanu. Pozitīva atbilde automātiski nenozīmē, ka ir pozitīva atbilde, bet negatīva atbilde nenozīmē, ka par transportlīdzekli brīdinājuma nav.

Identitātes apraksta elementi, ko izmanto, lai noteiktu, vai divi ieraksti par transportlīdzekļiem ir identiski, ir sīki izklāstīti 2.2.3. punktā.

Konsultēšanās procedūras, kas SIRENE birojiem jāpiemēro, pārbaudot vairāku un nesavietojamu brīdinājumu esību attiecībā uz transportlīdzekļiem, ir tādas pašas kā attiecībā uz personām. Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas ir izdevusi brīdinājumu, līdz brīdinājuma dzēšanai veic uzskaiti par visiem lūgumiem ievadīt turpmākus brīdinājumus, kas pēc konsultēšanās, ievērojot iepriekš minētos noteikumus, ir noraidīti.

8.2.2.   VIN (TIN) dvīņi

Par VIN (TIN) dvīni sauc SIS II ievadītu tāda paša tipa transportlīdzekli ar tādu pašu transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN (TIN)) kā oriģināli ražotam transportlīdzeklim (piemēram, traktors un motocikls ar vienādiem VIN (TIN) neietilpst šajā kategorijā). Lai izvairītos no negatīvajām sekām, ko radītu oriģināli ražotā transportlīdzekļa ar tādu pašu VIN (TIN) atkārtota konfiskācija, piemēro šādu īpašu procedūru:

| a) | ja tiek konstatēts, ka ir iespējams VIN (TIN) dvīnis, SIRENE birojs pēc vajadzības:






  i) | pārliecinās, ka SIS II brīdinājumā nav kļūdas un ka brīdinājuma informācija ir pēc iespējas pilnīga; |
| --- | --- | --- |

a)

ja tiek konstatēts, ka ir iespējams VIN (TIN) dvīnis, SIRENE birojs pēc vajadzības:

i)

pārliecinās, ka SIS II brīdinājumā nav kļūdas un ka brīdinājuma informācija ir pēc iespējas pilnīga;

| ii) | pārbauda apstākļus lietā, uz kuras pamata SIS II iekļauts brīdinājums; |
| --- | --- |

ii)

pārbauda apstākļus lietā, uz kuras pamata SIS II iekļauts brīdinājums;

| iii) | izpēta abu transportlīdzekļu vēsturi, sākot no to ražošanas; |
| --- | --- |

iii)

izpēta abu transportlīdzekļu vēsturi, sākot no to ražošanas;

| iv) | pieprasa veikt konfiscētā transportlīdzekļa, jo īpaši tā VIN (TIN), rūpīgu pārbaudi, lai pārbaudītu, vai tas ir oriģināli ražotais transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

iv)

pieprasa veikt konfiscētā transportlīdzekļa, jo īpaši tā VIN (TIN), rūpīgu pārbaudi, lai pārbaudītu, vai tas ir oriģināli ražotais transportlīdzeklis.

Veicot šos pasākumus, visi iesaistītie SIRENE biroji cieši sadarbojas:

| b) | ja tiek apstiprināta VIN (TIN) dvīņa esība, izdevēja dalībvalsts apsver, vai brīdinājums ir jāsaglabā SIS II. Ja izdevēja dalībvalsts nolemj brīdinājumu SIS II saglabāt, tā rīkojas šādi:






  i) | brīdinājumam pievieno ar transportlīdzekli saistītu piezīmi “Aizdomas par klonējumu” (33); |
| --- | --- | --- |

b)

ja tiek apstiprināta VIN (TIN) dvīņa esība, izdevēja dalībvalsts apsver, vai brīdinājums ir jāsaglabā SIS II. Ja izdevēja dalībvalsts nolemj brīdinājumu SIS II saglabāt, tā rīkojas šādi:

i)

brīdinājumam pievieno ar transportlīdzekli saistītu piezīmi “Aizdomas par klonējumu” (33);

| ii) | aicina oriģināli ražotā transportlīdzekļa īpašnieku, ja viņš tam nepārprotami piekrīt, saskaņā ar valsts tiesību aktiem sniegt izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai izvairītos no kļūdainas identificēšanas negatīvajām sekām; |
| --- | --- |

ii)

aicina oriģināli ražotā transportlīdzekļa īpašnieku, ja viņš tam nepārprotami piekrīt, saskaņā ar valsts tiesību aktiem sniegt izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai izvairītos no kļūdainas identificēšanas negatīvajām sekām;

| iii) | ar sava SIRENE biroja starpniecību nosūta visiem pārējiem birojiem M veidlapu, vajadzības gadījumā iekļaujot pazīmes vai īpatnības, kas raksturo oriģināli ražoto transportlīdzekli un to atšķir no SIS II ievadītā transportlīdzekļa. M veidlapas laukā 083 iekļauj izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”; |
| --- | --- |

iii)

ar sava SIRENE biroja starpniecību nosūta visiem pārējiem birojiem M veidlapu, vajadzības gadījumā iekļaujot pazīmes vai īpatnības, kas raksturo oriģināli ražoto transportlīdzekli un to atšķir no SIS II ievadītā transportlīdzekļa. M veidlapas laukā 083 iekļauj izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”;

| c) | ja, meklējot informāciju SIS II, tiek konstatēta ar transportlīdzekli saistītā piezīme “Aizdomas par klonējumu”, lietotājs, kas veic pārbaudi, sazinās ar valsts SIRENE biroju, lai iegūtu papildu informāciju un noskaidrotu, vai pārbaudāmais transportlīdzeklis ir meklētais vai oriģināli ražotais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

c)

ja, meklējot informāciju SIS II, tiek konstatēta ar transportlīdzekli saistītā piezīme “Aizdomas par klonējumu”, lietotājs, kas veic pārbaudi, sazinās ar valsts SIRENE biroju, lai iegūtu papildu informāciju un noskaidrotu, vai pārbaudāmais transportlīdzeklis ir meklētais vai oriģināli ražotais transportlīdzeklis;

| d) | ja pārbaudes laikā tiek konstatēts, ka M veidlapā iekļautā informācija vairs nav aktuāla, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai pārbaudītu transportlīdzekļa pašreizējo juridisko piederību. Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs attiecīgi nosūta jaunu M veidlapu, laukā 083 iekļaujot izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”. |
| --- | --- |

d)

ja pārbaudes laikā tiek konstatēts, ka M veidlapā iekļautā informācija vairs nav aktuāla, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, lai pārbaudītu transportlīdzekļa pašreizējo juridisko piederību. Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs attiecīgi nosūta jaunu M veidlapu, laukā 083 iekļaujot izceltu šāda satura norādi: “ORIĢINĀLI RAŽOTAIS TRANSPORTLĪDZEKLIS”.

8.3.   Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 38. pantu, un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija saskaņā ar valsts tiesību aktiem ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

Ja tas tiek prasīts G veidlapas laukā 089, SIRENE biroji pēc iespējas drīz, izmantojot P veidlapu, nosūta papildinformāciju pēc tam, kad saņemta pozitīva atbilde, kura attiecas uz brīdinājumu par konfiskāciju vai izmantošanu par pierādījumu, kas izdots par transportlīdzekli, gaisa kuģi, kuģi, rūpniecisku iekārtu vai konteineru saskaņā ar SIS II lēmuma 38. pantu.

Ņemot vērā to, ka lūgums ir steidzams un tādēļ nebūs iespējams tūlīt salīdzināt visu informāciju, nav nepieciešams aizpildīt visus P veidlapas laukus. Tomēr jācenšas salīdzināt informāciju attiecībā uz galvenajām sadaļām: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 un 169.

Ja ir gūta pozitīva atbilde attiecībā uz priekšmeta identificējamu komponentu, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot G veidlapu un paskaidrojot laukā 090 (papildinformācija), ka netiek konfiscēts viss priekšmets, bet tikai tā komponents vai komponenti. Ja vienlaikus tiek atrasti vairāki komponenti, nosūta tikai vienu G veidlapu, jo komponenti attiecas uz vienu brīdinājumu. Visas turpmākās pozitīvās atbildes, kas attiecas uz brīdinājumu, tiek paziņotas izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot G veidlapu. Brīdinājuma nedzēš, ja vien 8.4. punktā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti.

8.4.   Brīdinājumu dzēšana par priekšmetiem, ko meklē, lai konfiscētu vai lai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā, dzēšana

Brīdinājumu dzēš:

| a) | konfiscējot attiecīgo priekšmetu vai veicot līdzvērtīgu pasākumu, līdzko starp SIRENE birojiem ir notikusi nepieciešamā turpmākā papildinformācijas apmaiņa vai līdzko attiecīgajam priekšmetam piemēro citu tiesvedības vai administratīvo procedūru (piemēram,tiesvedības procedūra par labticīgi veiktu pirkumu, apstrīdētām īpašumtiesībām vai tiesu iestāžu sadarbība attiecībā uz pierādījumu); |
| --- | --- |

a)

konfiscējot attiecīgo priekšmetu vai veicot līdzvērtīgu pasākumu, līdzko starp SIRENE birojiem ir notikusi nepieciešamā turpmākā papildinformācijas apmaiņa vai līdzko attiecīgajam priekšmetam piemēro citu tiesvedības vai administratīvo procedūru (piemēram,tiesvedības procedūra par labticīgi veiktu pirkumu, apstrīdētām īpašumtiesībām vai tiesu iestāžu sadarbība attiecībā uz pierādījumu);

| b) | beidzoties brīdinājuma termiņam vai |
| --- | --- |

b)

beidzoties brīdinājuma termiņam vai

| c) | izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu. |
| --- | --- |

c)

izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par dzēšanu.

9.   AUTOMĀTISKĀS NUMURA ZĪMES ATPAZĪŠANAS (ANPR) SISTĒMAS

Šīs sistēmas ir būtiskas brīdinājumiem, uz kuriem attiecas SIS II lēmuma 36. un 38. pantu. Tā kā ANPR plaši izmanto tiesībaizsardzības nolūkos, pastāv tehniska iespēja īsā laikā gūt daudzas pozitīvas atbildes attiecībā uz transportlīdzekli vai numura zīmi.

Ņemot vērā, ka dažām ANPR sistēmām ir apkalpojošais personāls, pastāv iespēja atklāt transportlīdzekli un veikt pieprasīto darbību. Šādos gadījumos pirms ikvienas darbības veikšanas ANPR sistēmas lietotāji pārbauda, vai ar ANPR starpniecību saņemtā pozitīvā atbilde attiecas uz brīdinājumu saskaņā ar SIS II lēmuma 36. vai 38. pantu.

Taču daudzām stacionārām ANPR sistēmām nav pastāvīga apkalpojošā personāla. Tāpēc, lai gan tehnoloģija reģistrē garāmbraucošo transportlīdzekli un tiek saņemta pozitīva atbilde, pieprasīto darbību nav iespējams veikt.

Gadījumos, kad pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt, attiecībā uz brīdinājumiem saskaņā ar 36. un 38. pantu piemēro šādu vispārīgu procedūru:

par pirmo pozitīvo atbildi nosūta vienu H veidlapu. Ja vajadzīga papildu informācija par transportlīdzekļa kustību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam jāsazinās ar izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju, lai divpusēji apspriestu nepieciešamo informāciju.

Attiecībā uz brīdinājumiem saskaņā ar 36. pantu piemēro šādu procedūru:

| a) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu, kuras laukā 086 ieraksta vārdu “ANPR”. Ja vajadzīga papildu informācija par transportlīdzekļa kustību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam jāsazinās ar izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju; |
| --- | --- |

a)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu, kuras laukā 086 ieraksta vārdu “ANPR”. Ja vajadzīga papildu informācija par transportlīdzekļa kustību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam jāsazinās ar izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju;

| b) | tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi saistībā ar īpašu pārbaudi, attiecībā uz kuru nav bijis iespējams veikt pieprasīto darbību, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm attiecībā uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt”; |
| --- | --- |

b)

tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi saistībā ar īpašu pārbaudi, attiecībā uz kuru nav bijis iespējams veikt pieprasīto darbību, informē izdevēju SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm attiecībā uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt”;

| c) | izdevēja dalībvalsts izlemj, vai brīdinājums ir sasniedzis mērķi, vai tas ir jādzēš un vai ir divpusēji jāapspriež nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

c)

izdevēja dalībvalsts izlemj, vai brīdinājums ir sasniedzis mērķi, vai tas ir jādzēš un vai ir divpusēji jāapspriež nepieciešamo informāciju.

Attiecībā uz brīdinājumiem, uz kuriem attiecas 38. pants, piemēro šādu procedūru:

| a) | apstākļos, kad ir pozitīva atbilde un pieprasītā darbība ir veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvo atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvās atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu; |
| --- | --- |

a)

apstākļos, kad ir pozitīva atbilde un pieprasītā darbība ir veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvo atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvās atbildes apstākļiem, izmantojot vienu G veidlapu;

| b) | apstākļos, kad ir pozitīva atbilde, bet pieprasītā darbība nav veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm, kas attiecas uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt.”; |
| --- | --- |

b)

apstākļos, kad ir pozitīva atbilde, bet pieprasītā darbība nav veikta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura guvusi pozitīvu atbildi, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvas atbildes apstākļiem, izmantojot H veidlapu, kuras laukā 083 ieraksta vārdu “ANPR” un šāda satura tekstu: “Šī pozitīvā atbilde gūta, izmantojot ANPR. Lūdzam paziņot, vai jūsu valsts vēlas saņemt informāciju par turpmākām ar ANPR starpniecību gūtām pozitīvām atbildēm, kas attiecas uz šo transportlīdzekli vai numura zīmi, ja pieprasīto darbību nav bijis iespējams veikt.”;

| c) | saņemot šādu H veidlapu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetentajām iestādēm, kurām jāpieņem lēmums par to, vai būtu jāsaņem turpmākas H veidlapas vai divpusēja informācija no izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroja. |
| --- | --- |

c)

saņemot šādu H veidlapu, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar kompetentajām iestādēm, kurām jāpieņem lēmums par to, vai būtu jāsaņem turpmākas H veidlapas vai divpusēja informācija no izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroja.

10.   STATISTIKA

Reizi gadā SIRENE biroji sniedz statistikas pārskatu, kas jānosūta Aģentūrai un Komisijai. Statistikas pārskatu pēc pieprasījuma nosūta arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un kompetentajām valsts datu aizsardzības iestādēm. Statistikas pārskatā ietver informāciju par katra veida veidlapu skaitu, kas nosūtītas katrai dalībvalstij. Jo īpaši statistikas pārskatā atspoguļo pozitīvo atbilžu un karodziņu skaitu. Jānošķir pozitīvās atbildes, kas konstatētas par citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem, un pozitīvās atbildes, ko dalībvalsts konstatējusi par saviem brīdinājumiem.

Procedūras un formāti statistikas pārskata sniegšanai saskaņā ar šo punktu ir noteikti 5. papildinājumā.”

---

(1)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

1

(2)  Izpildu komitejas 1994. gada 22. decembra lēmums par 1990. gada 19. jūnija Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, stāšanos spēkā (SCH/Com-ex (94)29 rev.2. (OV L 239, 22.9.2000., 130. lpp.).

2

SCH/Com-ex (94)29 rev.2.

(3)  Izpildu komitejas 1997. gada 7. oktobra lēmumi (SCH/com-ex 97(27) rev. 4) par Itāliju un (SCH/com-ex 97(28) rev. 4) par Austriju.

3

SCH/com-ex 97(27) rev. 4

SCH/com-ex 97(28) rev. 4

(4)  Padomes 1999. gada 13. decembra Lēmums 1999/848/EK par pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Grieķijā (OV L 327, 21.12.1999., 58. lpp.).

4

acquis

(5)  Padomes 2000. gada 1. decembra Lēmums 2000/777/EK par Šengenas acquis piemērošanu Dānijā, Somijā un Zviedrijā, kā arī Islandē un Norvēģijā (OV L 309, 9.12.2000., 24. lpp.).

5

(6)  Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmums 2004/926/EK par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem (OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp.).

6

acquis

(7)  OV C 340, 10.11.1997.

7

(8)  Nolīgums ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.).

8

acquis

(9)  OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.

9

(10)  OV L 160, 18.6.2011., 3. lpp.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.).

11

SIS II

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

12

(13)  Tas neskar citus uzdevumus, kas doti SIRENE birojiem, pamatojoties uz attiecīgajiem tiesību aktiem policijas sadarbības sistēmas ietvaros, piemēram, piemērojot Padomes 2006. gada 18. decembra Pamatlēmumu 2006/960/TI par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp.).

13

SIRENE

(14)  Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmums 2009/371TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).

14

(15)  Sk. arī Šengenas katalogu, ieteikumus un paraugpraksi.

15

(16)  Šis otrais domēns pastāv tehniskajā “pirmsoperacionālajā vidē”.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

17

(18)  Daži transporta uzņēmumi izmanto citus atsauces numurus. SIS II ir noteikums, saskaņā ar kuru var ievadīt sērijas numurus, kas nav BIC numuri.

18

SIS II

BIC

(19)  Priekšmetu sērijas numuru standartizācijas trūkuma dēļ ir iespējams, ka, piemēram, diviem atšķirīgiem dažādu marku šaujamieročiem ir vienādi sērijas numuri. Tāpat ir iespējams, ka diviem pilnīgi atšķirīgiem priekšmetiem, piemēram, izsniegtam dokumentam un rūpnieciskam aprīkojumam, ir vienādi sērijas numuri. Ja ir skaidrs, ka sērijas numuri ir vienādi, bet priekšmeti ir acīmredzami atšķirīgi, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Lietotājus var informēt par to, ka šāda situācija var rasties. Turklāt ir iespējams, ka priekšmets, piemēram, pase vai automobilis, ir nozagts un par to ir paziņots vienā valstī, bet vēlāk paziņots arī izcelsmes valstī. Tādā gadījumā uz vienu un to pašu priekšmetu var attiekties divi brīdinājumi. Ja atklājas šāda situācija, to var atrisināt attiecīgie SIRENE biroji.

19

SIRENE

SIRENE

(20)  Attiecībā uz tehnisko īstenošanu sk. 1.10.2. punktā minēto dokumentu “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem”.

20

SIRENE

(21)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmums 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

21

(22)  Attiecībā uz tehnisko īstenošanu sk. 1.10.2. punktā minēto dokumentu “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem”.

22

SIRENE

(23)  Sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību SIRENE veidlapās.

23

SIRENE

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

24

(25)  Direktīvas 2004/38/EK 30. pantā noteikts, ka personas, kam atteikta ieceļošana, par to informē rakstiski, un tām sniedz visu informāciju par apsvērumiem, uz kuriem pamatojas pieņemtais lēmums, izņemot, ja tas ir pretrunā valsts drošības interesēm.

25

(26)  SIS II regulas 26. pantā ir atsauce uz Līguma par Eiropas Savienību 15. pantu. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Līguma par Eiropas Savienību konsolidētajā versijā 15. pants ir kļuvis par 29. pantu.

26

SIS II

(27)  Ja brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu ir izdots par ES pilsoņu ģimenes locekļiem, jāatceras, ka pirms uzturēšanās karšu izsniegšanas šādām personām nav iespējams sistemātiski saņemt informāciju no SIS II. Direktīvas 2004/38/EK 10. pantā uzskaitīti nepieciešamie nosacījumi, lai Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, kas ir trešās valsts valstspiederīgie, iegūtu uzturēšanās tiesības uzņemošajā valstī uz laiku, kas ilgāks par trim mēnešiem. Šis saraksts, kas ir izsmeļošs, neļauj pirms uzturēšanās karšu izsniegšanas sistemātiski saņemt informāciju no SIS II. Minētās direktīvas 27. panta 3. punktā noteikts, ka dalībvalstis, ja uzskata to par būtisku, var pieprasīt citām dalībvalstīm sniegt informāciju vienīgi par jebkādiem iepriekšējiem likumpārkāpumiem (t. i., ne visiem SIS II datiem). Šādi pieprasījumi nedrīkst būt regulāri.

27

SIS II

SIS II

SIS II

(28)  Saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK personai, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, var liegt ieceļot vai uzturēties tikai sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ, ja indivīda personiskā darbība rada faktiskus, tūlītējus un pietiekami nopietnus draudus, kas skar kādu no sabiedrības pamatinteresēm, un ja ir ievēroti pārējie minētās direktīvas 27. panta 2. punktā noteiktie kritēriji. Direktīvas 27. panta 2. punktā noteikts: “Pasākumi, ko veic sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ, atbilst proporcionalitātes principam un pamatojas tikai uz attiecīgā indivīda personisko darbību. Iepriekšējas kriminālas sodāmības pašas par sevi nav pamatojums šādu pasākumu veikšanai. Attiecīgā indivīda personiskajai darbībai jārada faktiski, attiecīgajā brīdī esoši un pietiekami nopietni draudi, kas skar vienu no sabiedrības pamatinteresēm. Nav pieņemami apsvērumi, kas atdalīti no konkrētā gadījuma iezīmēm vai pamatojas uz vispārējas profilakses apsvērumiem.” Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2004/38/EK 28. panta 2. punktu papildu ierobežojumi ir noteikti personām, kurām ir tiesības pastāvīgi uzturēties, un tām ieceļot vai uzturēties var liegt vienīgi nopietnu sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumu dēļ.

28

(29)  Saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK izpildītāja dalībvalsts nevar ierobežot trešo valstu valstspiederīgo, kuriem ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, brīvu pārvietošanos tikai tāpēc, ka izdevēja dalībvalsts patur spēkā brīdinājumu, ja vien nav izpildīti 28. zemsvītras piezīmē minētie nosacījumi.

29

(30)  Nepavadītas nepilngadīgās personas ir bērni, kas definēti 1989. gada 20. novembra Konvencijas par bērna tiesībām (CRC) 1. pantā, kuri ir atšķirti no abiem vecākiem un citiem radiniekiem un kurus neaprūpē pieaugušais, kas saskaņā ar likumu vai paražām par to ir atbildīgs.

30

CRC

(31)  Ziņas par pazušanu:

31

| a) | pazušanas vieta, datums un laiks; |
| --- | --- |

a)

pazušanas vieta, datums un laiks;

| b) | pazušanas apstākļi. |
| --- | --- |

b)

pazušanas apstākļi.

Ziņas par pazudušo personu:

| c) | aptuvens vecums; |
| --- | --- |

c)

aptuvens vecums;

| d) | augums; |
| --- | --- |

d)

augums;

| e) | ādas krāsa; |
| --- | --- |

e)

ādas krāsa;

| f) | matu krāsa un forma; |
| --- | --- |

f)

matu krāsa un forma;

| g) | acu krāsa; |
| --- | --- |

g)

acu krāsa;

| h) | citas ziņas par fizisko izskatu (piemēram, caurumi ādā, kroplības, amputēti locekļi, tetovējumi, zīmes, rētas utt.); |
| --- | --- |

h)

citas ziņas par fizisko izskatu (piemēram, caurumi ādā, kroplības, amputēti locekļi, tetovējumi, zīmes, rētas utt.);

| i) | psiholoģiskās īpatnības: nosliece uz pašnāvību, garīga slimība, agresīva uzvedība utt.; |
| --- | --- |

i)

psiholoģiskās īpatnības: nosliece uz pašnāvību, garīga slimība, agresīva uzvedība utt.;

| j) | cita informācija: nepieciešamā ārstēšana utt.; |
| --- | --- |

j)

cita informācija: nepieciešamā ārstēšana utt.;

| k) | apģērbs, kas bija mugurā pazušanas laikā; |
| --- | --- |

k)

apģērbs, kas bija mugurā pazušanas laikā;

| l) | fotogrāfija: pieejama vai nav pieejama; |
| --- | --- |

l)

fotogrāfija: pieejama vai nav pieejama;

| m) | ante-mortem veidlapa: pieejama vai nav pieejama. |
| --- | --- |

m)

ante-mortem veidlapa: pieejama vai nav pieejama.

ante-mortem

Saistītā informācija:

| n) | persona(-as), kas varētu būt kopā ar pazudušo (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami); |
| --- | --- |

n)

persona(-as), kas varētu būt kopā ar pazudušo (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami);

| o) | ar lietu saistītais(-ie) transportlīdzeklis(-ļi) (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami); |
| --- | --- |

o)

ar lietu saistītais(-ie) transportlīdzeklis(-ļi) (un Šengenas identifikācijas dati, ja pieejami);

| p) | ja šī informācija ir pieejama: mobilā tālruņa numurs/pēdējā “pieteikšanās”, saziņa, izmantojot tiešsaistes sociālos tīklus. |
| --- | --- |

p)

ja šī informācija ir pieejama: mobilā tālruņa numurs/pēdējā “pieteikšanās”, saziņa, izmantojot tiešsaistes sociālos tīklus.

Dažādo apakšlauku nosaukumi laukā 083 nav jāraksta, jānorāda vienīgi atsauces burts. Ja brīdinājuma laukos minētā informācija jau ir pieejama, brīdinājumā iekļauj šo informāciju, tostarp pirkstu nospiedumus vai fotogrāfijas.

(32)  Precīzai informācijai par piekrišanu jautājumos par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti sk. Direktīvas 95/46/EK 2. panta h) punktu.

32

(33)  “Aizdomas par klonējumu” attiecas uz gadījumiem, kad, piemēram, transportlīdzekļa reģistrācijas dokumenti ir nozagti un izmantoti, lai atkārtoti reģistrētu citu tādas pašas markas, modeļa un krāsas transportlīdzekli, kas arī ir zagts.

33

---