# Jurnalul Oficial C 121/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 121 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5815 aprilie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 121

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5815 aprilie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | CURTEA DE CONTURI |
| 2015/C 121/01 | Avizul nr. 4/2015
  [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene]
  referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

CURTEA DE CONTURI

2015/C 121/01

Avizul nr. 4/2015
  [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene]
  referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene]

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

CURTEA DE CONTURI

| 15.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 121/1

---

AVIZUL NR. 4/2015

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene]

referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013

(2015/C 121/01)

CUPRINS

| | Puncte | Pagina |
| --- | --- | --- |
| I. | INTRODUCERE |

Puncte

Pagina

I.

INTRODUCERE

1-4

3

Planul de investiții pentru Europa

1-4

3

| II. | OBSERVAȚII GENERALE |
| --- | --- |

II.

OBSERVAȚII GENERALE

5-26

4

Guvernanța FEIS

6-8

4

Cadrul legislativ

9-12

4

Obligația Comisiei de a răspunde pentru actul de gestiune

13-16

5

Mandatul de audit al Curții de Conturi Europene

17-20

6

Pasivele financiare pentru finanțele publice

21-24

6

Evaluarea/Revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual

25-26

7

| III. | OBSERVAȚII SPECIFICE |
| --- | --- |

III.

OBSERVAȚII SPECIFICE

27-45

7

Articolul 1 alineatul (1) – Capacitatea de asumare de riscuri

28

8

Articolul 2 alineatul (2) – Platforma europeană de consiliere în materie de investiții

29-31

8

Articolul 5 alineatul (3) – Cheltuielile BEI

32

8

Articolul 5 alineatul (4) – Cofinanțarea din partea FEIS

33

8

Articolul 7 alineatul (2) – Furnizarea unei garanții integrale

34

8

Articolul 8 – Fondul de garantare al UE

35-37

8

Articolul 10 – Raportare și contabilitate

38-41

9

Articolul 12 – Evaluare și revizuire

42-43

9

Articolul 13 – Transparența și difuzarea informațiilor către public

44

9

Articolul 20 – Dispoziție tranzitorie

45

9

ANEXĂ – Acronime și referințe

10

CURTEA DE CONTURI A UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 17 alineatul (1),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 172, articolul 173, articolul 175 al treilea paragraf, articolul 182 alineatul (1), articolul 287 alineatul (4), articolele 317-319 și articolul 322 alineatul (1),

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (1),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

Planul de investiții pentru Europa

| 1. | Ca o reacție la scăderea nivelului investițiilor începând din anul 2007, Comisia a lansat în luna noiembrie 2014 un „Plan de investiții pentru Europa” (denumit în continuare „planul”) (2). Logica intervenției care stă la baza planului este că „în Europa există numeroase nevoi în materie de investiții și proiecte viabile din punct de vedere economic în căutare de finanțare. Provocarea noastră este să utilizăm în mod productiv aceste economii și lichidități financiare pentru a sprijini asigurarea unei creșteri și a unor locuri de muncă sustenabile în Europa” (3). Planul nu ar trebui să constituie un element de presiune asupra finanțelor publice naționale sau să creeze noi datorii. Comisia se așteaptă ca, după punerea în aplicare integrală a planului, să fie create între 1 milion și 1,3 milioane de locuri de muncă în următorii trei ani. |
| --- | --- |

1.

Ca o reacție la scăderea nivelului investițiilor începând din anul 2007, Comisia a lansat în luna noiembrie 2014 un „Plan de investiții pentru Europa” (denumit în continuare „planul”) (2). Logica intervenției care stă la baza planului este că „în Europa există numeroase nevoi în materie de investiții și proiecte viabile din punct de vedere economic în căutare de finanțare. Provocarea noastră este să utilizăm în mod productiv aceste economii și lichidități financiare pentru a sprijini asigurarea unei creșteri și a unor locuri de muncă sustenabile în Europa” (3). Planul nu ar trebui să constituie un element de presiune asupra finanțelor publice naționale sau să creeze noi datorii. Comisia se așteaptă ca, după punerea în aplicare integrală a planului, să fie create între 1 milion și 1,3 milioane de locuri de muncă în următorii trei ani.

| 2. | Planul este construit în jurul a trei componente principale (a se vedea graficul):






  — | crearea unui nou Fond european pentru investiții strategice (FEIS) care să mobilizeze investiții suplimentare (în principal pe termen lung) de cel puțin 315 miliarde de euro în următorii trei ani (2015-2017); |
| --- | --- | --- |

2.

Planul este construit în jurul a trei componente principale (a se vedea graficul):

—

crearea unui nou Fond european pentru investiții strategice (FEIS) care să mobilizeze investiții suplimentare (în principal pe termen lung) de cel puțin 315 miliarde de euro în următorii trei ani (2015-2017);

| — | crearea unei rezerve de proiecte, însoțită de un program de asistență, pentru canalizarea investițiilor acolo unde este cea mai mare nevoie de ele; |
| --- | --- |

—

crearea unei rezerve de proiecte, însoțită de un program de asistență, pentru canalizarea investițiilor acolo unde este cea mai mare nevoie de ele;

| — | o foaie de parcurs ale cărei obiective sunt de a face din Europa un spațiu mai atractiv pentru investiții și de a elimina blocajele în materie de reglementare. |
| --- | --- |

—

o foaie de parcurs ale cărei obiective sunt de a face din Europa un spațiu mai atractiv pentru investiții și de a elimina blocajele în materie de reglementare.

Grafic

Planul de investiții pentru Europa

Sursa: COM(2014) 903 final, p. 5.

| 3. | Propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (denumită în continuare „propunerea”) creează cadrul juridic și asigură alocările bugetare necesare pentru primele două componente ale planului (4). |
| --- | --- |

3.

Propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (denumită în continuare „propunerea”) creează cadrul juridic și asigură alocările bugetare necesare pentru primele două componente ale planului (4).

| 4. | FEIS va fi instituit în cadrul Băncii Europene de Investiții (BEI) ca un fond fiduciar (5) pe durată nedeterminată, pentru a finanța părțile mai riscante ale proiectelor. Riscul suplimentar asumat de BEI va fi compensat printr-o garanție în cuantumul a maximum 16 miliarde de euro (6). Garanția va fi finanțată din bugetul UE, mai precis din fondurile provenind din marjele bugetare existente (2 miliarde de euro), din Mecanismul pentru interconectarea Europei (3,3 miliarde de euro) și din Programul Orizont 2020 (2,7 miliarde de euro), până la suma totală de 8 miliarde de euro. BEI va angaja 5 miliarde de euro. Statele membre pot contribui la FEIS fie la nivel de asumare a riscurilor (completând contribuțiile existente) prin intermediul unei platforme de investiții, fie prin cofinanțarea unor proiecte și activități specifice. |
| --- | --- |

4.

FEIS va fi instituit în cadrul Băncii Europene de Investiții (BEI) ca un fond fiduciar (5) pe durată nedeterminată, pentru a finanța părțile mai riscante ale proiectelor. Riscul suplimentar asumat de BEI va fi compensat printr-o garanție în cuantumul a maximum 16 miliarde de euro (6). Garanția va fi finanțată din bugetul UE, mai precis din fondurile provenind din marjele bugetare existente (2 miliarde de euro), din Mecanismul pentru interconectarea Europei (3,3 miliarde de euro) și din Programul Orizont 2020 (2,7 miliarde de euro), până la suma totală de 8 miliarde de euro. BEI va angaja 5 miliarde de euro. Statele membre pot contribui la FEIS fie la nivel de asumare a riscurilor (completând contribuțiile existente) prin intermediul unei platforme de investiții, fie prin cofinanțarea unor proiecte și activități specifice.

II.   OBSERVAȚII GENERALE

| 5. | Observațiile de la punctele următoare se referă la propunerea Comisiei. Curtea rămâne la dispoziția Consiliului și a Parlamentului European pentru eventuale contribuții suplimentare în cadrul acestui proces legislativ. |
| --- | --- |

5.

Observațiile de la punctele următoare se referă la propunerea Comisiei. Curtea rămâne la dispoziția Consiliului și a Parlamentului European pentru eventuale contribuții suplimentare în cadrul acestui proces legislativ.

Guvernanța FEIS

| 6. | FEIS dispune de o structură de guvernanță proprie, deși statutul său juridic nu apare specificat în propunere. Un comitet director va stabili orientarea strategică, alocarea strategică a activelor și politicile și procedurile de funcționare, inclusiv politica de investiții pentru proiectele pe care le poate sprijini FEIS, precum și profilul de risc al fondului. Drepturile de vot ale membrilor Comitetului director sunt proporționale cu mărimea contribuțiilor, însă deciziile trebuie luate prin consens. Atât Comisia, cât și BEI au drept de veto în ceea ce privește includerea de noi contribuitori și momentul aderării acestora. |
| --- | --- |

6.

FEIS dispune de o structură de guvernanță proprie, deși statutul său juridic nu apare specificat în propunere. Un comitet director va stabili orientarea strategică, alocarea strategică a activelor și politicile și procedurile de funcționare, inclusiv politica de investiții pentru proiectele pe care le poate sprijini FEIS, precum și profilul de risc al fondului. Drepturile de vot ale membrilor Comitetului director sunt proporționale cu mărimea contribuțiilor, însă deciziile trebuie luate prin consens. Atât Comisia, cât și BEI au drept de veto în ceea ce privește includerea de noi contribuitori și momentul aderării acestora.

| 7. | În temeiul politicilor și al orientărilor în materie de investiții stabilite de Comitetul director, un comitet pentru investiții independent va selecta proiectele eligibile pentru finanțare din partea garanției UE, în funcție de meritele proiectelor respective și fără să existe o alocare geografică sau sectorială prestabilită. Pentru a beneficia de finanțare din partea FEIS, este necesară o evaluare pozitivă din partea Comitetului pentru investiții. Totuși, decizia efectivă privind finanțarea proiectelor FEIS va fi luată de către organele de conducere ale BEI, în urma consultărilor cu Comisia, în conformitate cu statutul BEI și cu procedurile sale interne (7). |
| --- | --- |

7.

În temeiul politicilor și al orientărilor în materie de investiții stabilite de Comitetul director, un comitet pentru investiții independent va selecta proiectele eligibile pentru finanțare din partea garanției UE, în funcție de meritele proiectelor respective și fără să existe o alocare geografică sau sectorială prestabilită. Pentru a beneficia de finanțare din partea FEIS, este necesară o evaluare pozitivă din partea Comitetului pentru investiții. Totuși, decizia efectivă privind finanțarea proiectelor FEIS va fi luată de către organele de conducere ale BEI, în urma consultărilor cu Comisia, în conformitate cu statutul BEI și cu procedurile sale interne (7).

| 8. | Cu toate că propunerea menționează că operațiunile de finanțare și de investiții ale BEI acoperite de garanția Uniunii prezintă un risc financiar care nu este de neglijat și că probabilitatea unei cereri de executare a garanției este reală (8), participația majoritară a bugetului UE la FEIS nu se reflectă însă în structura de guvernanță a fondului. Aceasta din urmă se bazează pe un mecanism dual. Comisia va fi direct responsabilă numai pentru gestionarea fondurilor din cadrul garanției UE, în timp ce organele de conducere ale BEI vor fi responsabile pentru investirea efectivă a fondurilor. |
| --- | --- |

8.

Cu toate că propunerea menționează că operațiunile de finanțare și de investiții ale BEI acoperite de garanția Uniunii prezintă un risc financiar care nu este de neglijat și că probabilitatea unei cereri de executare a garanției este reală (8), participația majoritară a bugetului UE la FEIS nu se reflectă însă în structura de guvernanță a fondului. Aceasta din urmă se bazează pe un mecanism dual. Comisia va fi direct responsabilă numai pentru gestionarea fondurilor din cadrul garanției UE, în timp ce organele de conducere ale BEI vor fi responsabile pentru investirea efectivă a fondurilor.

Cadrul legislativ

| 9. | Propunerea rezervă pentru un viitor acord între Comisie și BEI sarcina abordării unor aspecte esențiale, cum ar fi instituirea FEIS ca un fond de garantare separat în cadrul conturilor BEI, mecanismele de guvernanță și de audit intern, precum și evaluarea performanței fondului. Prevederile acordului vor avea implicații semnificative în ceea ce privește constituirea și utilizarea garanției UE. |
| --- | --- |

9.

Propunerea rezervă pentru un viitor acord între Comisie și BEI sarcina abordării unor aspecte esențiale, cum ar fi instituirea FEIS ca un fond de garantare separat în cadrul conturilor BEI, mecanismele de guvernanță și de audit intern, precum și evaluarea performanței fondului. Prevederile acordului vor avea implicații semnificative în ceea ce privește constituirea și utilizarea garanției UE.

| 10. | De asemenea, deși Regulamentul financiar (9) reprezintă cadrul legal de execuție a bugetului UE (articolul 317 TFUE) și acesta furnizează cea mai mare parte a fondurilor FEIS, trebuie remarcat că prevederile specifice ale Regulamentului financiar nu vor fi aplicabile nici în cazul garanției UE acordate BEI și nici în cazul fondului de garantare (10). Deși aceste prevederi au fost introduse pentru a rezolva o serie de deficiențe în utilizarea instrumentelor financiare (11), nu există nicio explicație pertinentă pentru o astfel de derogare (12). Ar fi fost util să se știe dacă Regulamentul financiar este considerat un obstacol în calea atragerii de investiții private. În acest caz, ar trebui să rezulte o serie de consecințe mai generale pentru alte programe similare. |
| --- | --- |

10.

De asemenea, deși Regulamentul financiar (9) reprezintă cadrul legal de execuție a bugetului UE (articolul 317 TFUE) și acesta furnizează cea mai mare parte a fondurilor FEIS, trebuie remarcat că prevederile specifice ale Regulamentului financiar nu vor fi aplicabile nici în cazul garanției UE acordate BEI și nici în cazul fondului de garantare (10). Deși aceste prevederi au fost introduse pentru a rezolva o serie de deficiențe în utilizarea instrumentelor financiare (11), nu există nicio explicație pertinentă pentru o astfel de derogare (12). Ar fi fost util să se știe dacă Regulamentul financiar este considerat un obstacol în calea atragerii de investiții private. În acest caz, ar trebui să rezulte o serie de consecințe mai generale pentru alte programe similare.

| 11. | Este adevărat că se vor aplica normele proprii ale BEI, dar nu este clar în ce măsură aceste norme vor garanta respectarea principiilor fundamentale stabilite în Regulamentul financiar, cum ar fi buna gestiune financiară, transparența, proporționalitatea, nediscriminarea, egalitatea de tratament, adiționalitatea, evitarea denaturării concurenței și alinierea intereselor între Comisie și instituția financiară parteneră. |
| --- | --- |

11.

Este adevărat că se vor aplica normele proprii ale BEI, dar nu este clar în ce măsură aceste norme vor garanta respectarea principiilor fundamentale stabilite în Regulamentul financiar, cum ar fi buna gestiune financiară, transparența, proporționalitatea, nediscriminarea, egalitatea de tratament, adiționalitatea, evitarea denaturării concurenței și alinierea intereselor între Comisie și instituția financiară parteneră.

| 12. | Pentru a se evita lacunele legislative, gestionarea instrumentelor financiare ale UE ar trebui să fie reglementată de prevederi standardizate, promovându-se astfel instrumente care să fie coerente la nivelul mai multor politici. Derogările de la Regulamentul financiar ar trebui justificate în mod corespunzător. În conformitate cu articolul 290 TFUE, elementele esențiale ale unui act legislativ ar trebui să rămână în competența legiuitorului și să fie acoperite în textul regulamentului. Dacă este necesară delegarea de competențe către Comisie, o astfel de delegare ar trebui să se limiteze la elemente neesențiale. Obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării de competențe ar trebui definite în mod explicit în regulament, cu scopul de a garanta transparența necesară. |
| --- | --- |

12.

Pentru a se evita lacunele legislative, gestionarea instrumentelor financiare ale UE ar trebui să fie reglementată de prevederi standardizate, promovându-se astfel instrumente care să fie coerente la nivelul mai multor politici. Derogările de la Regulamentul financiar ar trebui justificate în mod corespunzător. În conformitate cu articolul 290 TFUE, elementele esențiale ale unui act legislativ ar trebui să rămână în competența legiuitorului și să fie acoperite în textul regulamentului. Dacă este necesară delegarea de competențe către Comisie, o astfel de delegare ar trebui să se limiteze la elemente neesențiale. Obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării de competențe ar trebui definite în mod explicit în regulament, cu scopul de a garanta transparența necesară.

Obligația Comisiei de a răspunde pentru actul de gestiune

| 13. | Curtea a subliniat că instrumentele în cadrul cărora Uniunea Europeană colaborează cu sectorul privat trebuie să dispună de un nivel adecvat de transparență și de responsabilitate în ceea ce privește fondurile publice. În plus, este nevoie și de o măsurare a performanței unor astfel de instrumente în raport cu obiectivele avute în vedere de activitățile finanțate (13). Există mai multe motive de îngrijorare în legătură cu aceste aspecte. |
| --- | --- |

13.

Curtea a subliniat că instrumentele în cadrul cărora Uniunea Europeană colaborează cu sectorul privat trebuie să dispună de un nivel adecvat de transparență și de responsabilitate în ceea ce privește fondurile publice. În plus, este nevoie și de o măsurare a performanței unor astfel de instrumente în raport cu obiectivele avute în vedere de activitățile finanțate (13). Există mai multe motive de îngrijorare în legătură cu aceste aspecte.

| 14. | În condițiile în care indicatorii-cheie de performanță vor fi efectiv definiți în cadrul viitorului acord FEIS, mecanismul de asigurare a răspunderii pare să se concentreze, deocamdată, mai degrabă asupra realizărilor și mai puțin asupra rezultatelor și impacturilor (14). De asemenea, este neclar dacă Comisia intenționează să completeze raportarea realizată de către BEI cu o evaluare proprie și în ce măsură va include FEIS în raportul anual de evaluare a finanțelor Uniunii bazat pe rezultatele obținute (articolul 318 al doilea paragraf TFUE ), în special în ceea ce privește ipotezele de bază ale planului privind noile investiții generate și locurile de muncă create. În fine, directorul executiv, în calitatea sa de membru al Comitetului de investiții, nu ia decizii în ceea ce privește finanțarea efectivă, dar este responsabil de performanța FEIS. Principalii factori de decizie (Comitetul director al FEIS și organele de conducere ale BEI) nu par a face obiectul vreunei proceduri privind răspunderea de gestiune în fața autorităților bugetare. |
| --- | --- |

14.

În condițiile în care indicatorii-cheie de performanță vor fi efectiv definiți în cadrul viitorului acord FEIS, mecanismul de asigurare a răspunderii pare să se concentreze, deocamdată, mai degrabă asupra realizărilor și mai puțin asupra rezultatelor și impacturilor (14). De asemenea, este neclar dacă Comisia intenționează să completeze raportarea realizată de către BEI cu o evaluare proprie și în ce măsură va include FEIS în raportul anual de evaluare a finanțelor Uniunii bazat pe rezultatele obținute (articolul 318 al doilea paragraf TFUE ), în special în ceea ce privește ipotezele de bază ale planului privind noile investiții generate și locurile de muncă create. În fine, directorul executiv, în calitatea sa de membru al Comitetului de investiții, nu ia decizii în ceea ce privește finanțarea efectivă, dar este responsabil de performanța FEIS. Principalii factori de decizie (Comitetul director al FEIS și organele de conducere ale BEI) nu par a face obiectul vreunei proceduri privind răspunderea de gestiune în fața autorităților bugetare.

| 15. | Comisia îndeplinește mai multe roluri în raport cu mecanismul FEIS. Astfel, Comisia administrează fondul de garantare al UE și este membră a Comitetului director responsabil de stabilirea orientărilor strategice și de desemnarea membrilor Comitetului de investiții. De asemenea, Comisia face parte din Consiliul de administrație al BEI și este consultată înainte ca BEI să aprobe orice operațiune financiară sau de investiții. Fiecare dintre aceste roluri conferă Comisiei autoritatea necesară și îi permit să obțină informațiile pertinente pentru ca aceasta să își asume responsabilitatea deplină pentru utilizarea efectivă a fondurilor UE, astfel cum prevăd articolul 17 alineatul (1) TUE și articolul 317 TFUE. Regulamentul nu prevede în mod explicit această responsabilitate. |
| --- | --- |

15.

Comisia îndeplinește mai multe roluri în raport cu mecanismul FEIS. Astfel, Comisia administrează fondul de garantare al UE și este membră a Comitetului director responsabil de stabilirea orientărilor strategice și de desemnarea membrilor Comitetului de investiții. De asemenea, Comisia face parte din Consiliul de administrație al BEI și este consultată înainte ca BEI să aprobe orice operațiune financiară sau de investiții. Fiecare dintre aceste roluri conferă Comisiei autoritatea necesară și îi permit să obțină informațiile pertinente pentru ca aceasta să își asume responsabilitatea deplină pentru utilizarea efectivă a fondurilor UE, astfel cum prevăd articolul 17 alineatul (1) TUE și articolul 317 TFUE. Regulamentul nu prevede în mod explicit această responsabilitate.

| 16. | Astfel cum s-a observat mai sus (a se vedea punctul 8), guvernanța FEIS se bazează pe un mecanism dual. Totuși, această alegere nu ar trebui să pună în discuție responsabilitatea deplină a Comisiei pentru execuția bugetului UE. Un cadru fragmentat de asigurare a răspunderii de gestiune ar submina în mod inevitabil și importanța procedurii de descărcare de gestiune pentru execuția bugetului UE. |
| --- | --- |

16.

Astfel cum s-a observat mai sus (a se vedea punctul 8), guvernanța FEIS se bazează pe un mecanism dual. Totuși, această alegere nu ar trebui să pună în discuție responsabilitatea deplină a Comisiei pentru execuția bugetului UE. Un cadru fragmentat de asigurare a răspunderii de gestiune ar submina în mod inevitabil și importanța procedurii de descărcare de gestiune pentru execuția bugetului UE.

Mandatul de audit al Curții de Conturi Europene

| 17. | Propunerea prevede că Curtea are dreptul de a audita „garanția UE, precum și plățile și recuperările efectuate în temeiul acesteia, care pot fi înscrise în bugetul general al Uniunii” (15). Această prevedere ar limita drepturile Curții de a efectua audituri, în sensul că această formulare pare să facă referire numai la plățile și la recuperările din cadrul garanției UE, excluzând deci auditarea operațiunilor realizate în cadrul FEIS, a instrumentelor/entităților/facilităților care vor fi create în temeiul propunerii de regulament privind FEIS, precum Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (EIAH) și Fondul de garantare al UE, precum și auditarea gestionării de către BEI și FEI a operațiunilor de finanțare și de investiții desfășurate cu ajutorul garanției UE. Astfel, elementele esențiale ale activităților FEIS s-ar afla în afara mandatului de audit al Curții. |
| --- | --- |

17.

Propunerea prevede că Curtea are dreptul de a audita „garanția UE, precum și plățile și recuperările efectuate în temeiul acesteia, care pot fi înscrise în bugetul general al Uniunii” (15). Această prevedere ar limita drepturile Curții de a efectua audituri, în sensul că această formulare pare să facă referire numai la plățile și la recuperările din cadrul garanției UE, excluzând deci auditarea operațiunilor realizate în cadrul FEIS, a instrumentelor/entităților/facilităților care vor fi create în temeiul propunerii de regulament privind FEIS, precum Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (EIAH) și Fondul de garantare al UE, precum și auditarea gestionării de către BEI și FEI a operațiunilor de finanțare și de investiții desfășurate cu ajutorul garanției UE. Astfel, elementele esențiale ale activităților FEIS s-ar afla în afara mandatului de audit al Curții.

| 18. | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conferă Curții mandatul de a audita legalitatea, regularitatea și buna gestiune financiară a totalității veniturilor și cheltuielilor Uniunii Europene. De asemenea, cu scopul de a asigura transparența gestionării fondurilor publice, Curtea trebuie să facă publice rezultatele auditurilor efectuate. Pentru a-și duce la îndeplinire mandatul, Curtea beneficiază de acces nerestricționat la orice document sau informație „necesară îndeplinirii misiunii sale”, inclusiv în imobilele oricărei persoane fizice sau juridice care beneficiază de vărsăminte provenite de la buget [articolul 287 alineatul (3) primul paragraf TFUE] (16). Așadar, este de competența Curții să stabilească amploarea auditurilor pe care le desfășoară, ținând seama și de standardele internaționale de audit (17). FEIS nu constituie o excepție în acest sens. În special, din neaplicarea preconizată a Regulamentului financiar nu poate rezulta vreo limitare a mandatului Curții. |
| --- | --- |

18.

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conferă Curții mandatul de a audita legalitatea, regularitatea și buna gestiune financiară a totalității veniturilor și cheltuielilor Uniunii Europene. De asemenea, cu scopul de a asigura transparența gestionării fondurilor publice, Curtea trebuie să facă publice rezultatele auditurilor efectuate. Pentru a-și duce la îndeplinire mandatul, Curtea beneficiază de acces nerestricționat la orice document sau informație „necesară îndeplinirii misiunii sale”, inclusiv în imobilele oricărei persoane fizice sau juridice care beneficiază de vărsăminte provenite de la buget [articolul 287 alineatul (3) primul paragraf TFUE] (16). Așadar, este de competența Curții să stabilească amploarea auditurilor pe care le desfășoară, ținând seama și de standardele internaționale de audit (17). FEIS nu constituie o excepție în acest sens. În special, din neaplicarea preconizată a Regulamentului financiar nu poate rezulta vreo limitare a mandatului Curții.

| 19. | În acest context, Comisia ar trebui să se asigure că toate părțile vizate de activități realizate în conformitate cu Regulamentul FEIS și cu acordul FEIS (inclusiv intermediarii financiari și beneficiarii finali) sunt informate cu privire la dreptul Curții, astfel cum este prevăzut la articolul 287 alineatul (3) primul paragraf TFUE, de a avea acces la toate informațiile de care are nevoie pentru a-și desfășura activitățile de audit. |
| --- | --- |

19.

În acest context, Comisia ar trebui să se asigure că toate părțile vizate de activități realizate în conformitate cu Regulamentul FEIS și cu acordul FEIS (inclusiv intermediarii financiari și beneficiarii finali) sunt informate cu privire la dreptul Curții, astfel cum este prevăzut la articolul 287 alineatul (3) primul paragraf TFUE, de a avea acces la toate informațiile de care are nevoie pentru a-și desfășura activitățile de audit.

| 20. | Pentru ca mandatul Curții să fie reflectat în totalitate, articolul 14 din propunere ar trebui înlocuit cu următorul text: „Auditul extern al activităților realizate în conformitate cu Regulamentul FEIS este desfășurat de Curtea de Conturi Europeană, în temeiul articolului 287 TFUE”. |
| --- | --- |

20.

Pentru ca mandatul Curții să fie reflectat în totalitate, articolul 14 din propunere ar trebui înlocuit cu următorul text: „Auditul extern al activităților realizate în conformitate cu Regulamentul FEIS este desfășurat de Curtea de Conturi Europeană, în temeiul articolului 287 TFUE”.

Pasivele financiare pentru finanțele publice

| 21. | Mecanismele de partajare a riscurilor vor fi definite în cadrul acordului FEIS. Presupunând că partajarea riscurilor se va baza pe principiul „primei pierderi”, împrumuturile contractate de beneficiari de la bănci ar fi reunite în portofoliul instrumentului. În cazul neîndeplinirii obligației de plată a unui împrumut, bugetul UE ar acoperi partea cea mai riscantă (18). Principalul pasiv financiar este reprezentat de garanția UE (în cuantumul a maximum 16 miliarde de euro). În plus, bugetul UE va trebui să suporte costurile anuale de până la 20 de milioane de euro legate de EIAH (până la 31 decembrie 2020). În fine, bugetul UE va trebui să suporte costuri suplimentare nespecificate atunci când BEI va acorda finanțare Fondului european de investiții (FEI) în numele FEIS. |
| --- | --- |

21.

Mecanismele de partajare a riscurilor vor fi definite în cadrul acordului FEIS. Presupunând că partajarea riscurilor se va baza pe principiul „primei pierderi”, împrumuturile contractate de beneficiari de la bănci ar fi reunite în portofoliul instrumentului. În cazul neîndeplinirii obligației de plată a unui împrumut, bugetul UE ar acoperi partea cea mai riscantă (18). Principalul pasiv financiar este reprezentat de garanția UE (în cuantumul a maximum 16 miliarde de euro). În plus, bugetul UE va trebui să suporte costurile anuale de până la 20 de milioane de euro legate de EIAH (până la 31 decembrie 2020). În fine, bugetul UE va trebui să suporte costuri suplimentare nespecificate atunci când BEI va acorda finanțare Fondului european de investiții (FEI) în numele FEIS.

| 22. | Este important de conștientizat faptul că garanțiile acordate ar putea, în ultimă instanță, atrage riscuri suplimentare pentru bugetul UE. Propunerea nu exclude în mod explicit pasivele contingente pentru bugetul UE care depășesc valoarea fondurilor angajate (19) și nu stabilește un plafon pentru cheltuielile BEI. Pentru a se asigura faptul că responsabilitatea Comisiei nu depășește garanția UE (finanțată din bugetul UE), ar trebui să existe o imunitate generală și să fie prevăzute derogări împotriva eventualelor acțiuni în justiție ale beneficiarilor FEIS (20). În plus, cheltuielile BEI suportate în numele FEIS ar trebui plafonate fără să fie impuse niciun fel de condiții. |
| --- | --- |

22.

Este important de conștientizat faptul că garanțiile acordate ar putea, în ultimă instanță, atrage riscuri suplimentare pentru bugetul UE. Propunerea nu exclude în mod explicit pasivele contingente pentru bugetul UE care depășesc valoarea fondurilor angajate (19) și nu stabilește un plafon pentru cheltuielile BEI. Pentru a se asigura faptul că responsabilitatea Comisiei nu depășește garanția UE (finanțată din bugetul UE), ar trebui să existe o imunitate generală și să fie prevăzute derogări împotriva eventualelor acțiuni în justiție ale beneficiarilor FEIS (20). În plus, cheltuielile BEI suportate în numele FEIS ar trebui plafonate fără să fie impuse niciun fel de condiții.

| 23. | Deși planul nu este menit să exercite presiuni asupra finanțelor publice naționale sau să creeze noi datorii, Comisia încurajează totuși statele membre să contribuie la FEIS, fie în mod direct, fie prin finanțarea proiectelor de investiții. Aceste contribuții nu vor fi luate în considerare de Comisie la evaluarea ajustării fiscale nici în cadrul componentei preventive și nici în cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere (21). În plus, statele membre pot, de asemenea, să își majoreze partea lor din cofinanțarea națională a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) peste cerințele legale minime. În anumite condiții, va fi tolerată o abatere temporară de la obiectivele bugetare pe termen mediu ale statelor membre în ceea ce privește cofinanțarea investițiilor din cadrul fondurilor ESI, al programului privind rețelele transeuropene și al Mecanismului pentru interconectarea Europei (22). |
| --- | --- |

23.

Deși planul nu este menit să exercite presiuni asupra finanțelor publice naționale sau să creeze noi datorii, Comisia încurajează totuși statele membre să contribuie la FEIS, fie în mod direct, fie prin finanțarea proiectelor de investiții. Aceste contribuții nu vor fi luate în considerare de Comisie la evaluarea ajustării fiscale nici în cadrul componentei preventive și nici în cadrul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere (21). În plus, statele membre pot, de asemenea, să își majoreze partea lor din cofinanțarea națională a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) peste cerințele legale minime. În anumite condiții, va fi tolerată o abatere temporară de la obiectivele bugetare pe termen mediu ale statelor membre în ceea ce privește cofinanțarea investițiilor din cadrul fondurilor ESI, al programului privind rețelele transeuropene și al Mecanismului pentru interconectarea Europei (22).

| 24. | Prin urmare, nu poate fi exclusă posibilitatea creșterii datoriei publice. Într-adevăr, pentru a aduce astfel de contribuții, statele membre (și/sau băncile lor naționale de promovare) ar putea avea nevoie să împrumute fonduri. Dacă statele membre oferă contragaranții fondului, riscul de majorare a datoriei este doar amânat. În fine, există posibilitatea ca proiectele garantate de FEIS să aibă nevoie de o finanțare publică suplimentară după finalizarea lor (pentru activitățile de întreținere, de exemplu). Acest fapt ar putea declanșa reacții adverse pe piețele financiare, ducând la costuri mai mari cu serviciul datoriei, îndeosebi pentru statele cele mai afectate de criza economică și financiară. De asemenea, este extrem de important ca impactul global al FEIS asupra datoriei publice și a deficitului public să fie luat în considerare în mod corespunzător și ca acesta să fie evaluat cu ajutorul unor criterii transparente și coerente. |
| --- | --- |

24.

Prin urmare, nu poate fi exclusă posibilitatea creșterii datoriei publice. Într-adevăr, pentru a aduce astfel de contribuții, statele membre (și/sau băncile lor naționale de promovare) ar putea avea nevoie să împrumute fonduri. Dacă statele membre oferă contragaranții fondului, riscul de majorare a datoriei este doar amânat. În fine, există posibilitatea ca proiectele garantate de FEIS să aibă nevoie de o finanțare publică suplimentară după finalizarea lor (pentru activitățile de întreținere, de exemplu). Acest fapt ar putea declanșa reacții adverse pe piețele financiare, ducând la costuri mai mari cu serviciul datoriei, îndeosebi pentru statele cele mai afectate de criza economică și financiară. De asemenea, este extrem de important ca impactul global al FEIS asupra datoriei publice și a deficitului public să fie luat în considerare în mod corespunzător și ca acesta să fie evaluat cu ajutorul unor criterii transparente și coerente.

Evaluarea/Revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual

| 25. | Instituirea FEIS ar trebui să răspundă unei nevoi urgente. Crearea fondului nu a fost validată de o evaluare ex ante
   (23), care ar fi trebuit să identifice, printre altele: opțiunile de politică disponibile pentru a atinge aceleași obiective prin intermediul instrumentelor deja existente (24), motivele pentru alegerea Mecanismului pentru interconectarea Europei și a Programului Orizont 2020 ca principale surse de finanțare, deși acestea au deja un important efect de pârghie asupra investițiilor (25), precum și consecințele pe care le-ar avea diminuarea fondurilor destinate acestor programe asupra reducerii decalajelor de investiții, a eliminării blocajelor și a realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 (26). |
| --- | --- |

25.

Instituirea FEIS ar trebui să răspundă unei nevoi urgente. Crearea fondului nu a fost validată de o evaluare ex ante
   (23), care ar fi trebuit să identifice, printre altele: opțiunile de politică disponibile pentru a atinge aceleași obiective prin intermediul instrumentelor deja existente (24), motivele pentru alegerea Mecanismului pentru interconectarea Europei și a Programului Orizont 2020 ca principale surse de finanțare, deși acestea au deja un important efect de pârghie asupra investițiilor (25), precum și consecințele pe care le-ar avea diminuarea fondurilor destinate acestor programe asupra reducerii decalajelor de investiții, a eliminării blocajelor și a realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 (26).

| 26. | Pe baza celor de mai sus și ținându-se seama de posibilele acțiuni suplimentare avute în vedere de Comisie până la mijlocul anului 2016 (27), evaluarea/revizuirea cadrului financiar multianual (CFM) la jumătatea perioadei (28) oferă legiuitorului ocazia de a evalua progresele înregistrate de FEIS și de a adopta eventualele măsuri corective necesare. Cu această ocazie, Comisia ar trebui, de asemenea, să prezinte un raport referitor la progresele primului set de acțiuni adoptat în decembrie 2014 cu scopul de a îmbunătăți cadrul de reglementare și de a elimina barierele din calea investițiilor (29). |
| --- | --- |

26.

Pe baza celor de mai sus și ținându-se seama de posibilele acțiuni suplimentare avute în vedere de Comisie până la mijlocul anului 2016 (27), evaluarea/revizuirea cadrului financiar multianual (CFM) la jumătatea perioadei (28) oferă legiuitorului ocazia de a evalua progresele înregistrate de FEIS și de a adopta eventualele măsuri corective necesare. Cu această ocazie, Comisia ar trebui, de asemenea, să prezinte un raport referitor la progresele primului set de acțiuni adoptat în decembrie 2014 cu scopul de a îmbunătăți cadrul de reglementare și de a elimina barierele din calea investițiilor (29).

III.   OBSERVAȚII SPECIFICE

| 27. | Această secțiune cuprinde observații suplimentare pe marginea propunerii. |
| --- | --- |

27.

Această secțiune cuprinde observații suplimentare pe marginea propunerii.

Articolul 1 alineatul (1) – Capacitatea de asumare de riscuri

| 28. | Ar fi oportună definirea „capacității de asumare de riscuri”. |
| --- | --- |

28.

Ar fi oportună definirea „capacității de asumare de riscuri”.

Articolul 2 alineatul (2) – Platforma europeană de consiliere în materie de investiții

| 29. | Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (European Investment Advisory Hub – EIAH) va oferi sprijin consultativ pentru identificarea, pregătirea și dezvoltarea proiectelor de investiții și va acționa ca platformă unică de consultanță tehnică (inclusiv cu privire la chestiuni juridice) pentru finanțarea proiectelor în cadrul UE. Activitatea sa va include consiliere referitoare la utilizarea asistenței tehnice pentru structurarea proiectelor, la utilizarea de instrumente financiare inovatoare, precum și la recurgerea la parteneriate de tip public-privat. Există însă și alte entități cu rol de consiliere din care fac parte BEI, Comisia și statele membre, precum Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-privat (EPEC) și Platforma de asistență tehnică pentru instrumentele financiare (FI-TAP) pentru FEIS. Ar trebui să se clarifice modul în care EIAH va aduce o valoare adăugată și se va coordona cu restul expertizei disponibile. |
| --- | --- |

29.

Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (European Investment Advisory Hub – EIAH) va oferi sprijin consultativ pentru identificarea, pregătirea și dezvoltarea proiectelor de investiții și va acționa ca platformă unică de consultanță tehnică (inclusiv cu privire la chestiuni juridice) pentru finanțarea proiectelor în cadrul UE. Activitatea sa va include consiliere referitoare la utilizarea asistenței tehnice pentru structurarea proiectelor, la utilizarea de instrumente financiare inovatoare, precum și la recurgerea la parteneriate de tip public-privat. Există însă și alte entități cu rol de consiliere din care fac parte BEI, Comisia și statele membre, precum Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-privat (EPEC) și Platforma de asistență tehnică pentru instrumentele financiare (FI-TAP) pentru FEIS. Ar trebui să se clarifice modul în care EIAH va aduce o valoare adăugată și se va coordona cu restul expertizei disponibile.

| 30. | EIAH va fi finanțată în principal din pachetele financiare deja alocate pentru asistența tehnică acordată de BEI în cadrul programelor UE existente (Mecanismul pentru interconectarea Europei, Orizont 2020). Cu toate acestea, este prevăzută o finanțare suplimentară în valoare de maximum 20 de milioane de euro pe an până în 2020. În acest sens, nu sunt menționate detalii sau criterii de referință care să justifice aceste fonduri suplimentare. |
| --- | --- |

30.

EIAH va fi finanțată în principal din pachetele financiare deja alocate pentru asistența tehnică acordată de BEI în cadrul programelor UE existente (Mecanismul pentru interconectarea Europei, Orizont 2020). Cu toate acestea, este prevăzută o finanțare suplimentară în valoare de maximum 20 de milioane de euro pe an până în 2020. În acest sens, nu sunt menționate detalii sau criterii de referință care să justifice aceste fonduri suplimentare.

| 31. | Propunerea nu specifică forma juridică a EIAH și nici structura operațională a platformei. |
| --- | --- |

31.

Propunerea nu specifică forma juridică a EIAH și nici structura operațională a platformei.

Articolul 5 alineatul (3) – Cheltuielile BEI

| 32. | Riscul de nerecuperare a cheltuielilor BEI este asumat integral de FEIS, în cuantumul a maximum 160 de milioane de euro. Aceste cheltuieli nu sunt definite și pot crește prin adăugarea comisioanelor de gestiune suportate de BEI atunci când acordă finanțare Fondului european de investiții. Dat fiind că nu există o limită pentru durata FEIS, totalul consolidat al costurilor de administrare a acestui fond (inclusiv a EIAH) este necunoscut. În plus, pentru aceste costuri nu a fost stabilit un plafon. |
| --- | --- |

32.

Riscul de nerecuperare a cheltuielilor BEI este asumat integral de FEIS, în cuantumul a maximum 160 de milioane de euro. Aceste cheltuieli nu sunt definite și pot crește prin adăugarea comisioanelor de gestiune suportate de BEI atunci când acordă finanțare Fondului european de investiții. Dat fiind că nu există o limită pentru durata FEIS, totalul consolidat al costurilor de administrare a acestui fond (inclusiv a EIAH) este necunoscut. În plus, pentru aceste costuri nu a fost stabilit un plafon.

Articolul 5 alineatul (4) – Cofinanțarea din partea FEIS

| 33. | Având în vedere rezerva actuală de proiecte prezentată pe site-ul web al FEIS, majoritatea proiectelor ar putea fi, în principiu, eligibile pentru a primi finanțare din instrumente UE deja existente. Sprijinul financiar pentru același proiect, acordat din surse diferite de finanțare reglementate de cadre juridice diferite, ar putea crea un conflict al normelor aplicabile. Aceste aspecte nu sunt abordate în propunere. |
| --- | --- |

33.

Având în vedere rezerva actuală de proiecte prezentată pe site-ul web al FEIS, majoritatea proiectelor ar putea fi, în principiu, eligibile pentru a primi finanțare din instrumente UE deja existente. Sprijinul financiar pentru același proiect, acordat din surse diferite de finanțare reglementate de cadre juridice diferite, ar putea crea un conflict al normelor aplicabile. Aceste aspecte nu sunt abordate în propunere.

Articolul 7 alineatul (2) – Furnizarea unei garanții integrale

| 34. | Propunerea prevede că garanția UE acoperă integral (în cuantumul a maximum 2,5 miliarde de euro) finanțarea acordată FEI pentru a efectua operațiuni de finanțare și de investiții în favoarea IMM-urilor, cu condiția ca BEI să furnizeze o finanțare egală fără garanția UE. În practică, pentru partea din garanția UE gestionată de FEI, efectul de pârghie nu va porni de la FEI, ci numai de la intermediarii financiari participanți. |
| --- | --- |

34.

Propunerea prevede că garanția UE acoperă integral (în cuantumul a maximum 2,5 miliarde de euro) finanțarea acordată FEI pentru a efectua operațiuni de finanțare și de investiții în favoarea IMM-urilor, cu condiția ca BEI să furnizeze o finanțare egală fără garanția UE. În practică, pentru partea din garanția UE gestionată de FEI, efectul de pârghie nu va porni de la FEI, ci numai de la intermediarii financiari participanți.

Articolul 8 – Fondul de garantare al UE

| 35. | Propunerea nu specifică forma juridică pe care o va avea fondul și nici modul de funcționare al acestuia. |
| --- | --- |

35.

Propunerea nu specifică forma juridică pe care o va avea fondul și nici modul de funcționare al acestuia.

| 36. | Fondul urmărește să asigure o rezervă de lichidități pentru bugetul Uniunii în vederea acoperirii eventualelor pierderi suportate de FEIS în cadrul eforturilor de îndeplinire a obiectivelor sale. Raportul de 50 % între plățile din bugetul Uniunii și valoarea totală a obligațiilor aferente garanției UE a fost stabilit pe baza experienței. Propunerea prevede că Comisia poate adopta un act delegat pentru a modifica raportul menționat mai sus cu cel mult 10 %, ceea ce corespunde unei sume de 800 de milioane de euro [articolul 8 alineatul (6) și articolul 17 alineatul (2)]. |
| --- | --- |

36.

Fondul urmărește să asigure o rezervă de lichidități pentru bugetul Uniunii în vederea acoperirii eventualelor pierderi suportate de FEIS în cadrul eforturilor de îndeplinire a obiectivelor sale. Raportul de 50 % între plățile din bugetul Uniunii și valoarea totală a obligațiilor aferente garanției UE a fost stabilit pe baza experienței. Propunerea prevede că Comisia poate adopta un act delegat pentru a modifica raportul menționat mai sus cu cel mult 10 %, ceea ce corespunde unei sume de 800 de milioane de euro [articolul 8 alineatul (6) și articolul 17 alineatul (2)].

| 37. | În condițiile în care această ajustare ar putea să crească sau să reducă raportul respectiv, nu există nicio prevedere privind rubricile CFM și liniile bugetare care ar putea fi vizate de o posibilă creștere a rezervei de lichidități pentru a face față situației în care plata a 50 % din obligațiile aferente garanției nu ar fi suficientă. Acest aspect ar trebui inclus în prima evaluare realizată de Comisie cu privire la nivelul adecvat al garanției, evaluare care trebuie prezentată până la data de 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

37.

În condițiile în care această ajustare ar putea să crească sau să reducă raportul respectiv, nu există nicio prevedere privind rubricile CFM și liniile bugetare care ar putea fi vizate de o posibilă creștere a rezervei de lichidități pentru a face față situației în care plata a 50 % din obligațiile aferente garanției nu ar fi suficientă. Acest aspect ar trebui inclus în prima evaluare realizată de Comisie cu privire la nivelul adecvat al garanției, evaluare care trebuie prezentată până la data de 31 decembrie 2018.

Articolul 10 – Raportare și contabilitate

| 38. | Ar trebui menționate criteriile de evaluare pe bază agregată menționate la alineatul 2 litera (b) privind valoarea adăugată, mobilizarea resurselor din sectorul privat, valoarea estimată și valoarea reală a realizărilor și rezultatelor, precum și impactul operațiunilor de finanțare și de investiții ale BEI. |
| --- | --- |

38.

Ar trebui menționate criteriile de evaluare pe bază agregată menționate la alineatul 2 litera (b) privind valoarea adăugată, mobilizarea resurselor din sectorul privat, valoarea estimată și valoarea reală a realizărilor și rezultatelor, precum și impactul operațiunilor de finanțare și de investiții ale BEI.

| 39. | Situațiile financiare ale FEIS, menționate la alineatul (2) litera (f), ar trebui să fie însoțite de opinia unui auditor extern independent. |
| --- | --- |

39.

Situațiile financiare ale FEIS, menționate la alineatul (2) litera (f), ar trebui să fie însoțite de opinia unui auditor extern independent.

| 40. | Ar trebui indicate termene pentru raportările prevăzute la alineatele (1)-(3). În mod special, ar trebui stabilite termene cu scopul de a permite Comisiei să includă informațiile relevante în conturile anuale. |
| --- | --- |

40.

Ar trebui indicate termene pentru raportările prevăzute la alineatele (1)-(3). În mod special, ar trebui stabilite termene cu scopul de a permite Comisiei să includă informațiile relevante în conturile anuale.

| 41. | Termenul de prezentare a raportului anual privind situația fondului de garantare al UE, prevăzut la articolul 6, ar trebui corelat cu termenul stabilit pentru prezentarea conturilor anuale provizorii sau cu termenul raportului privind gestiunea bugetară și financiară prevăzut la articolul 142 din Regulamentul financiar, adică data de 31 martie. |
| --- | --- |

41.

Termenul de prezentare a raportului anual privind situația fondului de garantare al UE, prevăzut la articolul 6, ar trebui corelat cu termenul stabilit pentru prezentarea conturilor anuale provizorii sau cu termenul raportului privind gestiunea bugetară și financiară prevăzut la articolul 142 din Regulamentul financiar, adică data de 31 martie.

Articolul 12 – Evaluare și revizuire

| 42. | Evaluările prevăzute ar trebui realizate de părți externe independente. |
| --- | --- |

42.

Evaluările prevăzute ar trebui realizate de părți externe independente.

| 43. | Ar fi mai oportun ca raportarea privind proiectele FEIS să fie bazată pe natura subprogramelor, astfel încât să existe o corelare cu ciclul de viață al investițiilor vizate. |
| --- | --- |

43.

Ar fi mai oportun ca raportarea privind proiectele FEIS să fie bazată pe natura subprogramelor, astfel încât să existe o corelare cu ciclul de viață al investițiilor vizate.

Articolul 13 – Transparența și difuzarea informațiilor către public

| 44. | În cazul în care vor fi prevăzute dispoziții detaliate în materie într-un eventual acord între Comisie și BEI, acest acord ar trebui să fie publicat. |
| --- | --- |

44.

În cazul în care vor fi prevăzute dispoziții detaliate în materie într-un eventual acord între Comisie și BEI, acest acord ar trebui să fie publicat.

Articolul 20 – Dispoziție tranzitorie

| 45. | Pe parcursul anului 2015, înainte de intrarea în vigoare a regulamentului, garanția UE ar putea acoperi și proiecte finanțate de BEI și de FEI care nu se încadrează în tiparul obișnuit al proiectelor sprijinite de aceste entități. În atare caz, Comisia trebuie să evalueze dacă aceste operațiuni pot fi acoperite de garanția UE. Această situație ar constitui o derogare de la prevederile conform cărora proiectele sunt selectate de un comitet pentru investiții independent, în funcție de meritele proiectelor respective și fără să existe o alocare geografică sau sectorială prestabilită, pe baza politicilor și a orientărilor în materie de investiții stabilite de Comitetul director. |
| --- | --- |

45.

Pe parcursul anului 2015, înainte de intrarea în vigoare a regulamentului, garanția UE ar putea acoperi și proiecte finanțate de BEI și de FEI care nu se încadrează în tiparul obișnuit al proiectelor sprijinite de aceste entități. În atare caz, Comisia trebuie să evalueze dacă aceste operațiuni pot fi acoperite de garanția UE. Această situație ar constitui o derogare de la prevederile conform cărora proiectele sunt selectate de un comitet pentru investiții independent, în funcție de meritele proiectelor respective și fără să existe o alocare geografică sau sectorială prestabilită, pe baza politicilor și a orientărilor în materie de investiții stabilite de Comitetul director.

Prezentul aviz a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 12 martie 2015.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Președinte

În absența sa,

Igors LUDBORŽS

Membru al Curții

---

(1)  COM(2015) 10 final din 13 ianuarie 2015.

1

(2)  COM(2014) 903 final din 26 noiembrie 2014.

2

(3)  COM(2014) 903 final, p. 4.

3

(4)  Pentru cea de a treia componentă a planului, referitoare la mediul de reglementare și la înlăturarea barierelor din calea investițiilor, Comisia a stabilit un prim set de acțiuni în programul său de lucru [COM(2014) 910 final din 16 decembrie 2014, anexa III].

4

(5)  Un acord contractual între Comisie și BEI, a se vedea articolul 1 din propunere și nota de subsol 6 de la pagina 7 din plan.

5

(6)  Garanția UE va fi utilizată în cea mai mare parte pentru sprijinirea instrumentelor de datorie pentru infrastructuri și inovație (aproape 70 %), restul fiind împărțit în părți egale destinate sprijinirii investițiilor de capital în infrastructură și inovație și, respectiv, sprijinirii IMM-urilor și întreprinderilor cu capitalizare medie prin intermediul Fondului european de investiții (FEI).

6

(7)  A se vedea articolul 19 alineatul (2) din Statutul BEI (Protocolul nr. 5 la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene).

7

(8)  COM(2015) 10 final, p. 30-31. De asemenea, propunerea menționează că proiectele însele pot suferi întârzieri în implementare și depășiri ale costurilor și că raportul cost-eficiență al inițiativei ar putea fi afectat de adoptarea insuficientă de către piață a instrumentelor și de modificarea condițiilor de piață, ceea ce ar conduce la reducerea efectului de multiplicare estimat.

8

(9)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

9

(10)  A se vedea titlul VIII din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.

10

(11)  A se vedea Raportul special nr. 4/2011: „Auditul fondului de garantare pentru IMM-uri” și Raportul special nr. 2/2012: „Instrumentele financiare cofinanțate din Fondul european de dezvoltare regională în vederea sprijinirii IMM-urilor”.

11

(12)  Derogarea de la dispozițiile Regulamentului financiar este prevăzută în considerentul 30 al propunerii și este justificată numai prin natura constituirii garanției UE și a fondului de garantare.

12

(13)  Analiza panoramică publicată în 2014: „O analiză panoramică a mecanismelor UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor publice: lacune, suprapuneri și provocări”, paragraful 52; Analiza panoramică publicată în 2014: „Utilizarea optimă a fondurilor UE: o analiză panoramică a riscurilor pentru gestiunea financiară a bugetului UE”, paragraful 12 litera (e).

13

(14)  A se vedea articolul 2 alineatul (1) litera (g) din propunere și punctul 1.4.4 de la pagina 28.

14

(15)  A se vedea articolul 14 din propunere.

15

(16)  Tratatul adaugă că, în ceea ce privește activitatea de gestionare a veniturilor și cheltuielilor Uniunii exercitată de Banca Europeană de Investiții, dreptul de acces al Curții la informațiile deținute de bancă este reglementat printr-un acord tripartit încheiat între Curte, bancă și Comisie. În lipsa acestui acord, Curtea are totuși acces la informațiile necesare pentru a efectua controlul veniturilor și cheltuielilor Uniunii administrate de către bancă [articolul 287 alineatul (3) al treilea paragraf TFUE).

16

(17)  De exemplu, ISSAI 5000 („Principii privind cele mai bune mecanisme de audit pentru instituțiile internaționale”) prevede că toate instituțiile internaționale finanțate sau sprijinite din fonduri publice ar trebui să facă obiectul auditului de către instituții supreme de audit, cu scopul de a se promova o mai bună guvernanță, transparență și răspundere; ISSAI 5010 („Orientări pentru instituțiile supreme de audit”) menționează cadrul, rezultatele și principiile care ar trebui să caracterizeze cele mai bune mecanisme de audit pentru instituțiile internaționale.

17

(18)  Principiul „primei pierderi” se aplică în cazul Instrumentului de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T – LGTT și al inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte – PBI, pentru care portofoliul este împărțit în două tranșe: „tranșa din portofoliu care suportă prima pierdere” (cunoscută și ca PFLP) și „tranșa de risc rezidual” (RRT). PFLP este considerată a fi tranșa cea mai supusă riscului în cazul imposibilității de rambursare a împrumutului. Ea este împărțită între bugetul UE și BEI, bugetul contribuind cu 95 % din PFLP, iar BEI, cu 5 %. PFLP este stabilită la 30 % din valoarea portofoliului, iar în cazul imposibilității de rambursare a împrumutului, bugetul UE ar suporta maximum 28,5 % din valoarea portofoliului. Cu toate că BEI ar putea suporta întregul risc aferent RRT, în practică există o probabilitate redusă ca RRT să fie atinsă. În mod normal, pierderile vor fi absorbite de PFLP.

18

(19)  A se vedea articolul 140 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.

19

(20)  Beneficiarii FEIS (pe care propunerea nu îi definește) îi includ pe debitorii instrumentelor financiare garantate de UE și puse în aplicare de BEI în cadrul acordului FEIS.

20

(21)  În cazul depășirii valorii de referință a deficitului, Comisia nu va lansa o procedură aplicabilă deficitelor excesive dacă depășirea este cauzată exclusiv de contribuție, este limitată și se preconizează că va fi temporară. Comisia nu va lua în considerare contribuțiile către FEIS la evaluarea depășirii valorii de referință a datoriei (a se vedea COM(2015) 12 final din 13 ianuarie 2015, p. 5-7).

21

(22)  COM(2015) 12 final, p. 7-9.

22

(23)  Cerințele privind evaluarea ex ante sunt prevăzute la articolele 30, 31 și 140 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, precum și în considerentul 53 al acestuia. A se vedea, de asemenea, articolele 18 și 224 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 362, 31.12.2012, p. 1).

23

ex ante

(24)  De exemplu, o alternativă ar fi fost creșterea capitalului BEI.

24

(25)  În ceea ce privește finanțarea TEN-T (care reprezintă aproape 80 % din Mecanismul pentru interconectarea Europei), se preconiza că fiecare milion de euro cheltuiți la nivel european va genera 5 milioane de euro în investiții din partea statelor membre și, în plus, 20 de milioane de euro sub formă de investiții din partea sectorului privat, ceea ce corespunde unui raport de 1:25. Se anticipa, de asemenea, că un euro din bugetul Programului-cadru pentru cercetare și inovare al UE ar fi urmat să ducă la o creștere a valorii adăugate din industrie variind între 7 și 14 euro (a se vedea Comisia Europeană, Memo/11/469, 29 iunie 2011).

25

(26)  De exemplu, făcând trimitere la proiectele identificate în prealabil de Mecanismul pentru interconectarea Europei [a se vedea anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 348, 20.12.2013, p. 129)].

26

(27)  COM(2014) 903 final, p. 18.

27

(28)  Articolul 2 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

28

(29)  COM(2014) 910 final, anexa III.

29

---

ANEXĂ

ACRONIME ȘI REFERINȚE

| Acronim | Text integral | Document de referință/site web |
| --- | --- | --- |
| BEI | Banca Europeană de Investiții | www.eib.org |
| CFM | Cadrul financiar multianual | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
  http://ec.europa.eu/budget/mff/index_en.cfm |
| EIAH | Platforma europeană de consiliere în materie de investiții | A se vedea articolul 2 din propunere |
| EPEC | Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-privat (European PPP Expertise Centre) | http://www.eib.org/epec/ |
| FEI | Fondul european de investiții | www.eif.org |
| FEIS | Fondul european pentru investiții strategice | A se vedea: Propunerea |
| Fondurile ESI | Fondurile structurale și de investiții europene | http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_ro.htm |
| IMM | Întreprinderi mici și mijlocii | http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_ro.htm |
| LGTT | Instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T (Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network projects) | http://www.eib.org/about/documents/lgtt-fact-sheet.htm |
| PBI | Inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte (Project Bond Initiative) | http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm |
| Planul | Planul de investiții pentru Europa | COM(2014) 903 final din 26 noiembrie 2014
  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/an-investment-plan-for-europe_com_2014_903_ro.pdf |
| Propunerea | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 | COM(2015) 10 final din 13 ianuarie 2015
  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf |
| TEN-T | Rețea transeuropeană de transport (Trans-European Transport Network) | http://inea.ec.europa.eu/en/ten-t/ten-t.htm |
| Tratatul/TFUE | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene | http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3AC2012 %2F326 %2F01&qid=1425369741778 |
| UE | Uniunea Europeană | |

Acronim

Text integral

Document de referință/site web

BEI

Banca Europeană de Investiții

www.eib.org

CFM

Cadrul financiar multianual

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului

http://ec.europa.eu/budget/mff/index_en.cfm

EIAH

Platforma europeană de consiliere în materie de investiții

A se vedea articolul 2 din propunere

EPEC

Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-privat (European PPP Expertise Centre)

http://www.eib.org/epec/

FEI

Fondul european de investiții

www.eif.org

FEIS

Fondul european pentru investiții strategice

A se vedea: Propunerea

Fondurile ESI

Fondurile structurale și de investiții europene

http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_ro.htm

IMM

Întreprinderi mici și mijlocii

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_ro.htm

LGTT

Instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T (Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network projects)

http://www.eib.org/about/documents/lgtt-fact-sheet.htm

PBI

Inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte (Project Bond Initiative)

http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm

Planul

Planul de investiții pentru Europa

COM(2014) 903 final din 26 noiembrie 2014

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/an-investment-plan-for-europe_com_2014_903_ro.pdf

Propunerea

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013

COM(2015) 10 final din 13 ianuarie 2015

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

TEN-T

Rețea transeuropeană de transport (Trans-European Transport Network)

http://inea.ec.europa.eu/en/ten-t/ten-t.htm

Tratatul/TFUE

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3AC2012 %2F326 %2F01&qid=1425369741778

UE

Uniunea Europeană

---